\documentclass[12pt,a4paper]{article}
\usepackage{czech}
\usepackage{times}
%\usepackage{multicol}
\input symb_jh.lt
\input mypdf.lt
\input myhtml.lt

\addtolength{\textheight}{\footskip}

%\newcommand{\cdpms}{\,cd\pms}

%begin{latexonly}
\newcommand{\�}{{\fontfamily{ptm}%\fontseries{b}
 \selectfont �}}
%end{latexonly}

\begin{htmlonly}
\newcommand{\�}{�}
\end{htmlonly}

\clubpenalty=10000
\widowpenalty=10000

 \pagestyle{headings}
 \renewcommand{\thepage}{\textit{\arabic{page}/9}}


\parskip=\baselineskip \parindent=0mm

\begin{document}

 \markright{%\Large
 \underline
 {Z�kon o~ovzdu�� a~prevence sv�teln�ho zne�i�t�n�, zd�vodn�n� n�vrhu
Na��zen�}
  \hfill }

\begin{center}
\section*{D�vodov� zpr�va k~N�vrhu IIIa\\[3mm]
	Na��zen� vl�dy ze dne ... 2003, \\ \large
 kter�m se stanov� m�sta a~prostory, 
 kde nesm� doch�zet k~v�skytu sv�teln�ho zne�i�t�n�,
 a~dal�� pravidla pro sni�ov�n� sv�teln�ho zne�i�t�n�}
\end{center}

%begin{latexonly}


\renewcommand{\thesubsection}{%\textbf{ }
                                 %doesn't work,   is remains thin
                                 Ad \textbf{\�}
                                 %Times works
                                 \arabic{subsection}}
\newcommand{\art}[1]{\subsection{#1}}
\renewcommand{\theparagraph}{Ad (\arabic{paragraph})}
\newcommand{\point}[0]{\vspace{-0.4\baselineskip}%
 \stepcounter{paragraph}\paragraph{\theparagraph}}
\renewcommand{\theenumi}{Ad \alph{enumi}}

\newenvironment{mylist}
 {\setcounter{enumi}0\begin{list}{\stepcounter{enumi}\theenumi.}{}
 \standardhyphens \vspace{-\topsep}
                  %\itemsep=-5pt
 \parsep=0pt \splithyphens%
 }
 {\end{list}}

%end{latexonly}

\begin{htmlonly}

\renewcommand{\thesubsection}{Ad   \arabic{subsection}.}
\newcommand{\art}[1]{\subsection{#1}}
\renewcommand{\thesubsubsection}{Ad (\arabic{subsubsection})}
\newcommand{\point}[0]{\subsubsection{}}
%\renewcommand{\theenumi}{\alph{enumi}}
\renewenvironment{enumerate}
 {
  \begin{rawhtml}
  <ol type=a>
  \end{rawhtml}
 }
 {
  \begin{rawhtml}
  </ol>
  \end{rawhtml}
 }
\renewcommand{\item}{
\begin{rawhtml}
<li>
\end{rawhtml}
 }
\newenvironment{mylist}
 {\begin{enumerate}}
 {\end{enumerate}}
\newcommand{\dg}{�}

\tableofcontents


\end{htmlonly}


Sv�teln� zne�i�t�n� je pojem doposud m�lo zn�m�. Obecn� jde o~naru�en�
p�irozen�ho no�n�ho prost�ed� um�l�m p�id�n�m sv�tla. Z�kon ale
obsahuje definici instrument�ln�j��, zd�raz�uj�c� sv�cen�
nepat�i�n�mi sm�ry, hlavn� pak rovnou do ovzdu��. No�n� prost�ed�
mnohde po men�� �i v�t�� ��st noci naru�it mus�me, osv�tlen� cest
a~p��padn� i~jin�ch c�l� p�in�� tehdy v�ce u�itku ne� �kod, jde ale o~to,
nesv�tit nesmysln� a~zbyte�n�. Sou�asn� technologie to dob�e umo��uj�
a~existuje plno takov�ch dobr�ch p��klad� po cel�m sv�t�, najdou se
i~v~�esk� republice. Zat�m ale m�lokde p�eva�uj�, a~tak sv�teln� zne�i�t�n�
t�m�� v�ude trvale roste. Je to snad nejv�razn�j�� p��klad
neudr�iteln�ho rozvoje.

Sv�teln� zne�i�t�n� m� mnoho �kodliv�ch d�sledk�, jejich� pozn�v�n� je
teprve v~po��tc�ch. Nejd�le se hovo�� o~r�stu jasu no�n� oblohy, na
kter� leckde p�estaly u� b�t patrn� i~jasn� hv�zdy; v�ude na �zem�
�eska je no�n� nebe ji� n�padn� odli�n� od p��rodn�ho a~spousta
nejkr�sn�j��ch jev� na  n�m zanik�. Ka�dou noc ale �patn� sm�rovan�
sv�tlo uli�n�ho osv�tlen� a~sv�tlo dal��ch, zbyte�n� siln�ch a~mnohdy
v~dan� chv�li nepot�ebn�ch zdroj� ohro�uje bezpe�nost  dopravy, po�kozuje
zdrav� sp�nek statis�c� lid�, rozvrac� prost�ed� v~noci aktivn�ch
�ivo�ich�. Od doby, kdy sn�movna projedn�vala zahrnut� ochrany p�ed
sv�teln�m zne�i�t�n�m do z�kona, se konalo n�kolik
mezin�rodn�ch konferenc� k~t�mto t�mat�m a~p�edev��m dopady na zdrav�
a~�ivou p��rodu bud� pozornost v�dc�, �urnalist� i~politik� po cel�m
sv�t�. M�stn�ch i~region�ln�ch p�edpis�, kter� maj� nekvalitn� no�n�
sv�cen� omezit a~zajistit m�sto n�j kvalitn� slu�by, p�ib�v� v~Evrop�
i~Spojen�ch st�tech. B�hem roku 2002 k~tomu p�isp�l i~celosv�tov� ohlas
za�azen� ochrany p�ed sv�teln�m zne�i�t�n�m do �esk� legislativy.

V~z�kon� je ale ochrana p�ed sv�teln�m zne�i�t�n�m jen v~deklarativn�
podob�, detailn� pokyny, jak r�st sv�teln�ho zne�i�t�n� obr�tit ve v�voj
trvale udr�iteln� (tedy zastaven� r�stu a~pak i~pokles), m� obsahovat
na��zen� vl�dy. Precedenty jinde ve sv�t� ji�  uk�zaly, kter� pravidla
jsou ��inn� a~kter� naopak selh�vaj�. Upraven� n�vrh  na��zen� vl�dy
diskutovan� v~tomto textu vych�z�
z~t�ch nejlep��ch sv�tov�ch p��klad� a~obsahuje  i~prvky nov�, kter� si
ji� z�skaly ocen�n� p�edn�ch sv�tov�ch  odborn�k�.

Na��zen� vl�dy m� slou�it k~tomu, aby se r�st sv�teln�ho zne�i�t�n�
zastavil a~trend se obr�til sm�rem k~jeho poklesu. Takov� �kol by mohl
b�t
 �e�en z�kazem instalace dal��ch sv�tidel a~velk�m omezen�m obnovy
t�ch
 sou�asn�ch, kter� p�estanou fungovat. M�sto toho je zvoleno �e�en�
liber�ln�, kter�
 osv�tlen� dal��ch ploch nezakazuje, d�v� pro n� ale
tak pevn� limity, �e
 zne�i�t�n� j�m zp�soben� bude co nejmen�� mal�.
Tyt� p��sn� limity pak mus�
 platit pro obnovu sou�asn�ch syst�m�
osv�tlen�. R�st zne�i�t�n�,
 nevyhnuteln� spojen� s~instalov�n�m nov�ho
osv�tlen�, pak m��e b�t vyv�en poklesem zne�i�t�n� p�i obnov�
osv�tlen�
 dosavadn�ho. Mo�nosti takov�ho poklesu jsou velmi zna�n�,
a~to p�i r�stu
 kvality osv�tlen� a~zlep�en� viditelnosti no�n�ho
prost�ed�.

Z�kladn� pravidla, kter� to mohou zajistit, jsou zcela vylou�it p��m� sv�cen�
sm�rem nad zemsk� povrch (s~v�jimkou leteck� signalizace) a~d�t explicitn�
limity pro mno�stv� sv�tla, kter� sm� dopadat na osv�tlovan� plochy.
Dopl�uj�c� po�adavek pak je, pozd�ji v~noci mno�stv� sv�tla sni�ovat na
�rove�, kter� odpov�d� zmen�en� pot�eb� osv�tlen� -- n�kde to znamen�
sv�tla i~vyp�nat (v~�ad� obc� je to b�n� opat�en�, levn� a~vytv��ej�c�
��douc� prost�ed� pro sp�nek obyvatel), jinde je tlumit postupn� a�
na jednu �tvrtinu. Sn��en� mno�stv� sv�tla pozd�ji ve�er a~v~noci �et�� pen�ze
i~emise oxidu uhli�it�ho, pravd�podobn� m��e p�isp�t i~k~poklesu
kriminality.

V�ce informac� o~kvalitn�m venkovn�m osv�tlov�n� minimalizuj�c�m
sv�teln� zne�i�t�n� je k~dispozici na internetov� adrese:
\wwws{http://svetlo.astro.cz}

(Toto zd�vodn�n� bylo upraveno k~n�vrhu, kter� vznikl spojen�m �est�
verze konceptu na��zen�, p�edan�ho M�P v~prosinci 2002, s~n�vrhem odboru
ochrany ovzdu�� M�P verze III.)


\art{P�edm�t �pravy}

\point{}
Odstavec jen opakuje po�adavky z~\�~3 odst. 12 z�kona; v~tomt� po�ad�
je realizuje n�vrh na��zen�.

\point{}
Sv�teln� signalizace m� opa�n� smysl ne� osv�tlov�n�, toti� n�padnost
samotn�ho sv�tidla. Pro signalizaci v~silni�n� a~�elezni�n� doprav�
sice posta�uj� v�jimky uveden� d�le v~\�~3 odst. 3, signalizaci
leteckou, vojenskou a~policejn� je ale vhodn� vyjmout zcela, u� proto, �e
je st�� mo�n�, aby ji kontrolovaly obce. Pro jednoduchost n�vrh
na��zen� vyj�m� dopravn� signalizaci jako celek; lze d�v��ovat, �e se
sv�teln� zne�i�t�n� v~jej�m p��pade minimalizuje samoz�ejm�, proto�e
signalizace m� zvy�ovat bezpe�nost a~nesm� tud�� v~noci osl�ovat.

Vyjmut� neelektrick�ch zdroj� m��e b�t vhodn� proto,
aby nebylo nutn� zab�vat se nap�. t�m,
jak moc sv�t� p��le�itostn� ohe�
do dv� sta metr� vzd�len� p��rodn� rezervace. Neelektrick� zdroje nejsou
u~n�s v�znamn�m zdrojem sv�teln�ho zne�i�t�n� a~jejich vyjmut� v~tomto
odstavci p�edejde
ot�zk�m typu ,,to u� nebudou sm�t b�t oh�ostroje`` (jakkoliv je mo�nost jejich
po��d�n� spolehliv� o�et�ena v�jimkou v~\�~3 odst. 3).

\art{Z�kladn� pojmy}

Krom� zde definovan�ch m�n� obvykl�ch pojm� se v~dal��ch paragrafech
pou��vaj� t�  standardn� fyzik�ln� veli�iny a~jednotky, pro jejich�
vysv�tlen� lze  u��t literaturu popisuj�c� Mezin�rodn� syst�m jednotek
(SI).

\begin{mylist}
\setcounter{enumi}{6}

\item
Komplikovan� definice horn�ho poloprostoru, kter� se neomezuje na p��pad
jeho omezen� vodorovnou rovinou, m� za c�l minimalizaci �kodliv�ch d�sledk�
osv�tlov�n� sva�it�ch ter�n�. Ve v�ech p��padech jde p�esn� o~poloprostor,
co� je d�le�it� vzhledem k~n�sleduj�c� definici pln� clon�n�ch sv�tidel.

\item
Kvantitativn� vyj�d�en� vlastnosti ,,nesv�t� do horn�ho poloprostoru``
pou�it� v~definici pln� clon�n�ch sv�tidel odpov�d� ��sti definice typu
sv�tidel
,,Full Cut-Off`` dle standard� Illuminating Engineering Society of
North America a~je toto�n� s~definic� typu sv�tidel
,,Fully Shielded`` dle odborn� literatury o~sv�teln�m zne�i�t�n� (a~ov�em
s~definicemi pou�it�mi explicitn� v~r�zn�ch z�konech).

Pe�liv� mont� dle n�vodu nebo projektu s~u�it�m vodov�hy  (n�kter�
sv�tidla ji maj� jako svou sou��st) zaru��, �e sv�tidlo skute�n� nebude
sv�tit do horn�ho poloprostoru. Pro pe�livou orientaci uli�n�ch sv�tidel
sv�d�� t� po�adavek  estetick�: aby nebylo zd�lky ka�d� jinak jasn�
(u~pln� clon�n�ch  sv�tidel se to jinak m��e st�t u� p�i odchylk�ch
v~jejich orientaci na �rovni n�kolika stup��). Rovnom�rnost ub�v�n� jasu
sv�tidel sm�rem do d�li je v�hodn� i~pro snaz�� no�n� orientaci.


\item
Je nutn� podotknout, �e ve skute�nosti neexistuj� ��dn� bezpe�nostn�
normy, po�aduj�c� venkovn� osv�tlov�n�. Jde pouze o~doporu�en�, jak je vhodn�
to �i ono osv�tlovat. Neexistuje obvykle ��dn� povinnost osv�tlov�n�.
Ve venkovn�m prost�ed� je toti� v~noci venku vid�t i~bez um�l�ho osv�tlen�,
jedin�, co je skute�n� nutn� um�l�m sv�tlem ozna�it, jsou ne�ekan� p�ek�ky
jako do�asn� v�kopy nebo bari�ry na cest�,
u~kter� jinak u�ivatel� p�edpokl�daj�,
�e je hladce pr�choz�.
Ostatn� takovou obecnou povinnost osv�tlovat ter�n nikdo ani m�t nem��e,
pokud na takovou �innost nedost�v� od st�tu prost�edky --
za existenci noci nen� zodpov�dn�, jej� v�skyt lid� o�ek�vaj� a~ostatn� je
lidsk� zrak i~v~noci venku schopen vid�t cestu,
nen�-li v~hlubok�m lese. Je to zcela jin�
p��pad ne� vlastnictv� budovy a~t�eba chodeb bez denn�ho sv�tla v~n�.

Aby ale mohli z�jemci osv�tlovat komunikace a� tak siln�, jak technick� normy
doporu�uj�, pro ��ely tohoto na��zen� lze uveden� normy za bezpe�nostn�
po�adovat. Budi� zd�razn�no, �e uveden� normy v�slovn� uv�d�j� mo�nost
ni���ho osv�tlen� v~dob�, kdy je provoz na dan� komunikaci sn��en.


\end{mylist}

\art{M�sta a~prostory, kde nesm� doch�zet k~v�skytu sv�teln�ho zne�i�t�n�}

Za�azen�m tohoto paragrafu se napl�uje doslova z�kon.

\point{}
Zejm�na v�sledky publikovan� v~roce 2002 poodhalily mnohostrann� �kody
p�soben� um�l�m osv�tlov�n�m v~p��rodn�ch ekosyst�mech. Ochrana
p�inejmen��m t�ch nejp��sn�ji chr�n�n�ch p��rodn�ch lokalit se tak st�v�
samoz�ejmou povinnost�.

Ve v�t�in� p��pad� v~t�chto �zem�ch mal�ho rozsahu ��dn� sv�tidla
nejsou. V�jimkou b�vaj� nap�. vrcholov� horsk� chaty uvnit� rezervac�.
Ty pot�ebuj� rozsv�tit venkovn� sv�tidlo jen v~p��pad�, kdy maj� umo�nit
p��chod zbloudil�m osob�m v~noci v~mlze -- to je onen p��pad, kdy
zaji��uje bezpe�nost osob. Sv�tit jindy ne� v~mlze je zbyte�n�.


\point{}
Po�adavek na omezen� sv�cen� do zvl�t� chr�n�n�ho �zem� je d�le�it�
p�edev��m kv�li populac�m hmyzu. Sv�tidla, kter� uveden� limit
p�ekra�uj�, funguj� ka�dono�n� jako vysava� hmyzu z~dan�ho �zem�. Hmyz
je ale nezbytn� pro zachov�n� p�vodn�ho ekosyst�mu
dan�ho �zem�. Sv�cen� na p��rodn� pam�tku by nemuselo �kodit jen
v~tom p��pad�, kdy je p�edm�tem ochrany jen nap�. horninov� v�choz, bez
zahrnut� vegetace, kter� jej doprov�z�. ���ka p�sma 300\,m a~limit jedn�
setiny luxu poskytuj� ochranu je�t� pom�rn� slabou, ale jako prvn� krok
posta�uj� a~nevyvolaj� velk� n�klady na provizorn� �pravu mnoha sv�tidel.

V~p��pad� hv�zd�ren je po�adavek v�razn�j��ho omezen� sv�cen� sm�rem na n� d�n
pot�ebou, aby jasnost sv�tidel v~okol� nep�evy�ovala o~mnoho ��d� jasnost
objekt�, kter� maj� vid�t jejich n�v�t�vn�ci na obloze, a~tak� aby um�l�
osv�tlen� ovzdu�� nad hv�zd�rnami za�alo ihned klesat. U~dvou m�st, kolem
kter�ch je stanoveno �ir�� ochrann� p�smo, jsou n�klady na provizorn�
n�pravu situace men�� ne� ro�n� n�klady na no�n� �innost t�chto sv�tov�
v�znamn�ch observato��.

\art{�innosti, na kter� se vztahuje povinnost plnit na��zen� org�nu obce}

Tento paragraf uskute��uje z�m�r \�~3 odst. 10 z�kona.
D�v� obc�m n�stroje, jak mohou sv�teln� zne�i�t�n� na sv�m �zem� sn��it
rychleji ne� b�hem des�tek let, se svou znalost� nejv�t��ch
zne�i��ovatel� i~jejich mo�nost�. Proto�e jde o~novou problematiku, lze
p�edpokl�dat, �e tento paragraf pln� vyu�ij� jen n�kter� obce, kter� se
postupn� stanou vzorem pro dal��.

V�echny obce by ale m�ly p�ijmout vyhl�ku reprodukuj�c� alespo�
pravidla \�~3 tohoto na��zen�, ve form� nikoliv doporu�en�, ale z�vazn�ch
limit�. Jen tak mohou vym�hat jejich dodr�ov�n�.
Sou�asn� je to cesta, jak se lid� v~obci v�bec o~n�jak�ch pravidlech
dozv�d�.

Obecn� formulace v~paragrafu pou�it� m� za ��el nebrat iniciativn�m obc�m
p�du pod nohama, pokud jde n�stroje k~odstran�n� nebo doc�len� �pravy
nejv�t��ch zdroj� zne�i�t�n�.


\art{Opat�en� ke sni�ov�n� sv�teln�ho zne�i�t�n� a~emisn� limity}

\point{} �vodn� odstavec zaji��uje, �e dal�� pokyny paragrafu
nenut� nikoho ke zm�n�m osv�tlovac�ch soustav, kter� jsou ji�
realizov�ny. To je d�le�it� hlavn� proto, aby ochrana no�n�ho prost�ed�
nevyvolala ��dn� n�klady na valn� v�t�in� �zem� �esk� republiky.
Dal�� d�vod je v~tom, �e zm�ny, kter� budou provedeny pozd�ji, budou
moci vyu��t rozvoje techniky a~trhu, kter� n�sleduj�c� pravidla
vyvolaj�, a~budou tak moci b�ti ��inn�j�� a~rentabiln�j��.

\point{} Osv�tlovac� soustava neprodukuje zbyte�n�
sv�teln� zne�i�t�n�, pokud nesv�t� p��mo do ovzdu��, vyh�b� se sv�cen�
mimo c�lov� plochy a~pokud nesv�t� zbyte�n� mnoho s~ohledem na m�sto,
��el a~�as. Pravidla uveden� v~n�vrhu jsou toto�n� s~po�adavky z�kona 
v~italsk�ch regionech Lombardie a~Marche.

\begin{mylist}

\item
Pln� clon�n� sv�tidla nejen �e nesv�t� p��mo nad obzor, ale t�
minimalizuj� sv�cen� t�m�� vodorovn�.

Pr�v� t�m�� vodorovn� sv�tlo ze sv�tidel je t�m nejv�ce zne�i��uj�c�m.
Pokud dopad� na zemsk� povrch, pak nutn� sv�t� do o�� v�em, kte�� jdou
zrovna sm�rem ke sv�tidlu nebo hled� na danou krajinu -- takov� funkce je ale
��douc� leda u~maj�ku nebo u~semaforu (a~je ji pot�eba p�izp�sobit v�znamu
a~pou�it� dan�ho sign�lu), ne u~soustav ur�en�ch k~osv�tlov�n� n��eho, tam
je zcela kontraproduktivn�. Pokud jde sv�tlo nad povrchem zem� do d�li
ovzdu��m, v�echno se postupn� rozpt�l� a~t�m�� polovina z~tohoto
rozpt�len�ho sv�tla se vrac� dol� na zem. T�m i~velmi daleko od takov�ch
sv�teln�ch zdroj� zcela zbyte�n� zvy�uje jas no�n� oblohy. Piloty i~pt�ky
hled�c� z~ovzdu�� na zem matou takov� (ne pln� clon�n�) sv�tidla p�i
orientaci, ze vzd�lenost� stovek metr� l�kaj� a~pot� zab�jej� hmyz.

V�hradn� pln� clon�n� sv�tidla se pou��vaj� v~n�kter�ch oblastech sv�ta
nap�. pro osv�tlov�n� vozovek ji� des�tky let, s~pozitivn�mi dopady na
bezpe�nost dopravy, jinde se p�istoupilo k~masov� n�hrad� dosavadn�ch
zne�i��uj�c�ch sv�tidel pr�v� pomoc� nich, s~c�lem sn��en� provozn�ch
n�klad� na osv�tlen� i~zlep�en� jeho kvality. Nikdy nebyl publikov�n
p��pad, kdy by n�hrada dosavadn�ch sv�tidel pln� clon�n�mi nebyla
dob�e mo�n�.

Jednoduch� po�adavek u��vat jen pln� clon�n� sv�tidla, tedy nesv�tit
v�bec do horn�ho poloprostoru, vede k~radik�ln�mu sn��en� v�ech
projev� sv�teln�ho zne�i�t�n�: kdy� ��dn� sv�tlo ze  sv�tidel nesm� j�t
vodorovn�, pak i~m�rn� dol�, do osl�uj�c�ch sm�r�, jej jde jen m�lo.

V�slovn� kvantitativn� omezen� sv�cen� m�rn� �ikmo dol� by bylo sice
mo�n�, ale v~praxi obt��n� kontrolovateln�. Mo�nost k~n�mu p�istoupit
je vhodn� ponechat v~rukou obc�, kter� se do je�t� v�razn�j��ho
zlep�en� sv�ho no�n�ho prost�ed� budou cht�t pustit.

\item
U~nov�ch soustav, budou-li m�t mo�nost kontinu�ln� regulace sv�teln�ho toku,
je skute�n� mo�n� sv�tit v�dy jen tak mnoho, jak vy�aduje n�jak� norma. Sv�tit
v�ce, ne� je pot�ebn�, znamen� zbyte�n� sv�teln� zne�i�t�n� (a~ov�em
i~pl�tv�n� elekt�inou).

Spousta  technick�ch doporu�en� uv�d� vy��� hodnoty jasu ne� je 1\cdpms,
nap�. pro osv�tlov�n� fas�d, za bezpe�nostn�  normy je ale pova�ovat
rozhodn� nelze. Naopak, zbyte�n� vysok� jasy p�edm�t� v~zorn�m poli
p�edstavuj� bezpe�nostn� riziko pro dopravu; jde-li sv�tlo od nich do
lo�nic, ru�� sp�nek a~ohro�uje zdrav�. I~proto je ��douc� omezit jasy
osv�tlovan�ch budov i~jin�ch ploch
alespo� na �rove� jas� nejv�ce osv�tlen�ch silnic (u~nich se hodnota m�rn�
p�es 1\cdpms pou��v� jen zcela v�jime�n�, nap�. v~Brn� jsou po�adovan� jasy
vesm�s pod touto hranic�). Limit 1\cdpms je pou�it v~legislativ� 
italsk�ch region� Lombardie, Marche a~Lazio (tedy t� ve m�stech Milano 
a~��m). 


\item
Ve valn� v�t�in� p��pad� venkovn�ho osv�tlov�n� p�ipou�t�j�
technick� (nez�vazn�) normy, �e se sv�teln� tok m��e v~noci sn��it a�
na �tvrtinu toho, kter� se pou��v� zve�era. Technicky je to r�zn�mi zp�soby
mo�n�.
Jde o~to, aby se takov� regula�n� syst�my
za�aly v�ce ���it. D�ky jejich rentabilit� (kv�li kter�
jich rychle p�ib�v� nap�. v~Brn�) se pak jist� uplatn� i~v~t�ch m�stech, kde
se by se jinak osv�tlovac� soustava nerekonstruovala. Dopln�n� no�n�ho
�tlumu osv�tlovac� soustavy b�v� zdrojem, z~n�ho� lze rekonstrukci financovat
t�eba i~na z�klad� komer�n� p�j�ky. Tak velk� b�vaj� �spory.

Ustanoven� nenut� k~instalaci drah�ho technick�ho za��zen� ka�dou ves.
Existuj� i~investi�n� levn� zp�soby regulace. V~z�sad�
lze po�adavk�m tohoto bodu vyhov�t i~pou�it�m sp�nac�ch hodin, tedy
vyp�n�n�m uplatn�n�m bu� na v�echna sv�tidla nebo
nebo jen na n�kter� z~nich (mohou se nap�. ponechat v~�innosti ta na
k�i�ovatk�ch). B�n� praxe mnoh�ch obc�, nejen vs� ale i~m�st, �e
ve�ejn� osv�tlen� na ��st noci vyp�naj�, je chv�lyhodn� nejen
z~hlediska finan�n�ch �spor, ale i~ochrany klimatu (sn��� se no�n� spot�eba
fosiln�ch paliv na v�robu elekt�iny) a~p�edev��m no�n�ho prost�ed�.

\end{mylist}

\point{}
Limit 1500 lumen� je zde proto, aby se p��sn� po�adavky na sm�rov�n� sv�tla
net�kaly nap�. slab� ��rovky, kterou si n�kdo pov�s� nad dv�r. V��e limitu ale
��k�, �e u� 100W ��rovku by rad�ji m�l u�ivatel um�stit pod pat�i�n� st�n�tko,
jednozna�n� pak zdroj vydatn�j�� -- takov� zdroje ale ob�an� b�n�
nepou��vaj�, zejm�na ne venku.

Nad limitem 1500 lumen� jsou jednozna�n� v�echny vysokotlak� v�bojov� zdroje,
kter� v�dy, pokud nejsou spr�vn� clon�ny, p�sob� nep�ijateln� osln�n�.

Vyjmut�m slab�ch sv�teln�ch zdroj� z~po�adavk� jejich pln�ho clon�n�
vznik� mo�nost pro jejich pou�it� coby sv�teln�ch ozdob. Rozum� se, �e jako
ozdoby, lad�c� se sv�m okol�m a~neru��c� p�i
jeho pozorov�n�,
se v~praxi uplatn� sp��e sv�teln� zdroje
mnohem slab��, ne� je povolen� limit.

Velmi slab� sv�teln� zdroje se typicky pou��vaj� coby girlandy zdob�c�
v�no�n� stromy. V�t�inou spl�uj� podm�nku, �e jejich celkov�
sv�teln� tok vzh�ru z~jednoho sv�teln�ho m�sta nep�esahuje 2250 lm.

U~t�ch ozdob, kde by tento limit nebyl spln�n, je na m�st�, aby vyu�ily
v�jimku druh�ho typu, toti� byly v~�innosti s~plnou intenzitou jen
ve�er, v~souladu se sv�m posl�n�m. V~p��pad� v�no�n�ch ozdob je
podm�nka do�asnosti samoz�ejm�.

Kombinace obou mo�n�ch v�jimek postihuje dostate�n� v�echna kr�tkodob�
slavnostn� osv�tlen�.


\point{}
Billboardy krom� po�adavku, aby sv�tlomety na n� m���c� nemohly
sv�tit do nebe, vy�aduj� i~limit na sv�j jas. Navr�en� vztah pro nejmen��
billboardy (�i v�v�sn� �t�ty a~jin� reklamy) d�v� hodnotu sv�tivosti
podobnou, jako vznik� u�it�m zdroje se sv�teln�m tokem 1500 lm a~sv�tl�
reklamn� tabule.
Pro v�t�� billboardy se povolen� sv�tivost zvy�uje
a~povolen� jas zmen�uje a� k~limitu platn�mu pro osv�tlovan� plochy obecn�.

I~takov�, zd�nliv� skromn� sv�tivosti a~jasy reklamn�ch ploch mohou
v�znamn� zhor�ovat viditelnost komunikac� s~velmi kvalitn�m ve�ejn�m
osv�tlen�m, kter� samo
 osl�uje jen velmi m�lo; obce ale maj� mo�nost
po�adovat jejich dal�� sn��en�, zejm�na pak vyp�n�n� jejich osv�tlen� 
v~ochrann� dob�, pokud tehdy nen� nezbytn�. Sou�asn� jde
 o~hodnoty dost
vysok� na to, aby se b�hem setm�n� velmi zvedla
 n�padnost reklamn�ch
ploch oproti stavu p�es den. 

Limit pro jasy
pouta�� vyb�z� k~pou�it� sv�tl�ch n�pis� na tmav�m pozad�
(p�i zmen�en� sv�tl�ch ploch
lze jejich jasy a~tedy i~n�padnost zv��it).
Sv�teln� zne�i�t�n�, v�. osl�ov�n� �idi��, tak lze v�znamn� sn��it.

\point{} Osv�tlov�n� budov sm�rem dol� nen�
nijak omezeno, ani pro komer�n�
��ely, jen hodnotou nejvy���ho p��pustn�ho jasu.

U~budov, u~kter�ch existuje konsensus,
�e si ve�ern� sv�teln� zd�razn�n� n�kter�ch sv�ch ��st� zaslou��,
nen� �asto nutn� dne�n� zp�sob jejich osv�tlov�n� radik�ln� m�nit.
Je ale nutn� zabr�nit, aby proud sv�tla z~reflektor� �el kolem budovy
do ovzdu��. To je u�ite�n� i~proto, aby v~kaln�m vzduchu nevznikaly
ne��douc� ,,ocasy`` kolem budovy. Fakticky po�adavek tohoto bodu znamen�,
�e p�estane b�t mo�n� zespodu jednodu�e zal�t sv�tlem nap�. �pici kostela.
Podrobn�j�� vysv�tlen� rozumnosti tohoto po�adavku viz nap�.
\wwws{http://svetlo.astro.cz/slavnostni}.

Vzorem pro po�adavek vypnut� �i tlumen� osv�tlen�
je osv�tlov�n� Pra�sk�ho hradu, i~kdy� to se vyp�n� pozd�ji, a�
o~m�stn� p�lnoci (v~dob� platnosti letn�ho �asu tedy a� v~1 h). Tak to
m��e z�stat i~v~budoucnosti, jen je vhodn�, a� se bude
rekonstruovat, doplnit mo�nost jeho sn��en� na polovinu u� ve 23 h. Pro
m�n� v�znamn� a~sledovan� pam�tky, ne� je Pra�sk� hrad, je vypnut�
osv�tlen� ve 23 h nejsnaz�� mo�nost�, kter� p�inese velk� �spory
i~�levu �ivotn�mu prost�ed�. Liber�ln� charakter na��zen� ale umo��uje
i~celono�n� sv�cen�, pokud je pat�i�n� zeslaben�.

\point{} Z�kaz pou��v�n� sv�tlomet� m���c�ch do nebe (pokud jej obec vyd�)
p�inese okam�itou �levu velk� spoust� lid�, sn���
i~riziko pro dopravu pozemn� a~leteckou.


\art{��innost}

Pln� clon�n� sv�tidla vyr�b�j� v�ichni velc� v�robci sv�tidel a~na trhu je
jich dostate�n� v�b�r pro v�echny ��ely. Nen� d�vodu, aby od za��tku roku
2004 byla instalov�na jak�koliv jin�, s~v�jimkou pou�it� skute�n� slab�ch
zdroj� sv�tla.

Lh�ta dal��ch t�� let je dostate�n� pro provizorn� �pravy sv�tidel 
v~prostorech kolem m�st, kde nesm� doch�zet k~v�skytu sv�teln�ho zne�i�t�n�.
Pokud tam budou instalov�na sv�tidla nov�, podm�nku, �e nesv�t� siln� do
d�lky, budou spl�ovat samoz�ejm� dle po�adavk� p�edchoz�ho paragrafu.

%\enlargethispage{10mm}

\subsection*{Ad P��loha}
\addcontentsline{toc}{subsection}{P��loha}

Dosavadn� seznam zahrnuje jen instituce, kter� se v�nuj� rozs�hl� �innosti
vy�aduj�c� co nejmen�� sv�teln� zne�i�t�n� a~sou�asn� maj� pracovn�ky,
kte�� se zav�zali pom�hat p�i n�prav� sou�asn�ho stavu venkovn�ho
osv�tlen� v~okol� objekt� sv� instituce.

V~Lombardii, kde plat� z�kon na ochranu  no�n�ho prost�ed� ji� od roku
2000, jsou p�sma, kde se m� zne�i��ov�n� sv�tlem rychle sn��it,
ne od 1 km do 10
 km kolem \textit{n�kter�ch} hv�zd�ren, 
ale od 10 km do 30 km kolem \textit{v�ech} hv�zd�ren.

\vfill

\JH \\
19. ledna 2003


\end{document}
