\documentclass[12pt,a4paper,twocolumn%,landscape
 ]
{article}
 \textwidth 210mm
 \textheight 297mm
 \addtolength{\textwidth}{-2cm}
 \addtolength{\textheight}{-2cm}
% \footskip 0mm % comment this line for numbered pages
 \addtolength{\textheight}{-\footskip}
% \pagestyle{empty} % comment this line for numbered pages
 \topmargin -15.4mm
 \headsep 0mm
 \headheight 0mm
 \oddsidemargin -15.4mm

%\parindent=0pt
%\parskip=0.5\baselineskip

\usepackage{czech}
\usepackage{times}
\input mypdfnb.lt
\input myhtml.lt

\begin{document}

\title{Vliv no�n�ho sv�cen� na zdrav� \\
\normalsize
 (pozn�mky hlavn� dle prvn� sv�tov� konference konan� v~kv�tnu
 na universit� v~Kol�n� nad R�nem)
 }

\authjenhv

\date{p�edneseno na 21.
Kursu osv�tlovac� techniky 16. ��jna 2002 v~Mor�vce}

\maketitle

Nejprve p�ekl�d�m za��tek �vodn� str�nky o~symposiu:

\begin{quote}

2.-3. kv�tna 2002 se v~N�mecku konalo Cologne Symposium 2002 (viz
\hw{uni-koeln.de/symposium2002/})
Sv�tlo, endokrinn� syst�my a~rakovina -- fakta a~v�zkumn� v�hledy.
Institut a~poliklinika pro pracovn� a~soci�ln� l�ka�stv� Univerzity
v~Kol�n� uspo��dala toto mezin�rodn� setk�n�, proto�e sou�asn� v�sledky
v�zkumu nazna�uj�, �e viditeln� sv�tlo m��e m�t z�va�n�j�� rakovinn�
d�sledky ne� se o�ek�valo.

V~minul�ch letech se v�deck� obec a~ve�ejnost soust�edila na ot�zky
zdali neionizuj�c� z��en� extr�mn� n�zk�ch a~r�diov�ch frekvenc� m�
ne��douc� zdravotn� d�sledky. Na z�klad� na�eho studia literatury je to
ale viditeln� sv�tlo slune�n� a~z~um�l�ch zdroj�, kter� m�
nejrobustn�j�� a~opakovateln� biomedic�nsk� d�sledky pro celou �adu
druh� v�etn� �lov�ka. Z~hlediska v�udyp��tomnosti sv�tla by jeho
�kodliv� zdravotn� d�sledky - pokud se potvrd� - m�ly dalekos�hl�
d�sledky pro pracovn� a~environment�ln� l�ka�stv� a~potvrzen�
p�edpokl�dan�ch souvislost� nen� v�bec lehk� �loha.
Zkoum�n� mo�nosti, �e sv�tlo �ivot na Zemi nejen umo��uje, ale tak�
omezuje, je vskutku v�zvou.

Mnoho v�dc� pova�uje p���innou souvislost mezi sv�tlem, endokrinn�mi
syst�my a~n�dorov�mi onemocn�n�mi za biologicky pravd�podobnou.
�st�edn� ot�zka zn�, jak m��eme p���inn� souvislosti, kter� jsou
biologicky pravd�podobn�, jako skute�n� p���inn� prok�zat nebo
vyvr�tit. Stejn� jako d��ve (viz
 Cologne Symposium 2000, Low frequency electromagnetic fields
 (EMF), Visible Light, Melatonin and Cancer - International symposium
 May 4-5, 2000; University of Cologne, Germany. Tagungsband Zbl.
 Arbeitsmed 50: 298-314; \h{www.uni-koeln.de/symposium2000} )
jsme se rozhodli, sezvat �eln� v�dce z~klinick�ho, experiment�ln�ho
a~epidemiologick�ho v�zkumu, aby diskutovali souhlasy a~rozpory ji�
publikovan�ch a~nov�ch v�sledk� a~aby vytipovali aspekty, kter� se
maj� d�le zkoumat.

\end{quote}

Z~abstrakt� dostupn�ch na adrese leto�n�ho symposia p�r zaj�mav�ch
�daj�:

Pro ��zen� biorytmu organism� m� podstatn� vliv \newold{podv�sek 
mozkov�\footnote{v p�vodn� verzi textu jsem chybn� p�ekl�dal term�n 
,,pineal gland`` jako ,,�t�tn� �l�za`` -- ta se ale jmenuje ,,thyroid 
gland``; opravu jsem provedl a� v �noru 2003}}{�t�tn� �l�za 
-- ta to nen�, jde o pineal gland, j� to p�ekl�dal blb�, a� 
do p�lky �nora byla vystavena chybn� verze} a~hormon
melatonin, kter� produkuje. Produkce tohoto ,,sp�nkov�ho`` hormonu je
z�visl� na absenci sv�tla, velk� je jen potm�.

Apar�t, kter� synchronizuje cirkadi�nn� rytmy s~denn�m a~ro�n�m chodem
osv�tlen�, se op�r� o~letos nov� objeven� receptory v~s�tnici, obsahuj�c� jin�
barvivo ne� rhodopsin, to bylo nazv�no melanopsin. Maximum jeho
absorpce le�� v~intervalu plus m�nus dvaceti nanometr� kolem 465 nm, je
tedy proti ty�inkov�mu maximu posunuto d�le do modr� oblasti.
Gangliov� bu�ky s~melanopsinem jsou v~s�tnici rozm�st�ny rovnom�rn�.

U� m�n� ne� 1 lux monochromatick�ho z��en� p�ivodil ve velmi pe�liv�ch
pokusech v�razn� pokles produkce melatoninu. U~krys bylo ale zji�t�no,
�e p��tomnost siln�ho sv�tla (300 lx) i~v~dob�, kdy u~kontroln�
skupiny byla tma, se projevuje stejn� zhoubn� jako osv�tlen� 0.25 lx
m�sto tmy -- n�dory se projev� rychleji a~rychleji t� rostou.

Melatonin toti� nen� ne��d� jen produkci ostatn�ch hormon� dle denn�ho
cyklu, ale je tak� nej��inn�j��m antioxidantem, chr�n�c�m p�ed n�dory.

Studium vlivu no�n�ho sv�tla na lidi je komplikovan�, neb je t�k�
naj�t srovnateln� skupiny, kter� maj� v~noci tmu. Vyu��v� se proto
slep�ch osob (n�kter� maj� zachovan� apar�t s~melanopsinem, jin� ne, u
t�ch jsou pak cirkadi�nn� rytmy nesynchronizovan� se st��d�n�m dn� a
noc�). Tmu tak� nemaj� osoby, kter� pracuj� na no�n� sm�ny, u~takov�ch �en
byl nalezen v�razn� hojn�j�� v�skyt rakoviny prsu.

B�hem diskus� na symposiu se objevila nap�. informace, �e u� jedna
minuta siln�ho sv�tla uprost�ed noci (na chvilku rozsv�cen� z��ivka)
p�eru�� produkci melatoninu, a~to nejen na zbytek on� noci, ale
s~vlivem je�t� na noci p���t�!

Hypot�za o~vlivu no�n�ho sv�tla na produkci melatoninu a~tedy na
hojnost n�dor� je u� z~roku 1987, p�vodn� se vztahovala i~na mikrovlnn�
z��en�. To ale ��dn� vliv nem�, zato vliv sv�tla se zcela potvrdil.

Jinak ne� vlivem no�n�ho sv�tla se d� st�� vysv�tlit v�razn� vy��� 
v�skyt r�zn�ch n�dor�, hlavn� prsu (a� p�tin�sobn�) a~prostaty
v~bohat�ch zem�ch, a~to i~u~p�ist�hovalc� ze zem�, kde je tento v�skyt
n�zk�. V�echny r�zn� doposud uva�ovan� biologick� mechanismy dohromady
vysv�tluj� tak t�etinu zv��en�ho v�skytu. Nedostatek tmy, t�m v�t��,
��m je spole�nost bohat�j��, je jedin�m zat�m navrhovan�m dal��m mo�n�m
mechanismem, kter� by tento osudn� n�r�st v�skytu n�dor� mohl objasnit.

V�zkum rakovin a~mo�nost jejich prevence jen radik�ln�m
omezen�m sv�teln�ho zne�i�t�n� je pochopiteln� velmi v�znamn� t�ma.
Dovolil bych si jej p�irovnat k~v�zkumu vlivu kou�en� na n�dory:
mechanismus i~vliv kou�en� hlavn� na rakovinu plic byl z�ejm� jist� u�
p�ed druhou sv�tovou v�lkou, ale tab�kov� pr�mysl tvrdil tvrdo��jn�
t�m�� a� do konce minul�ho stolet�, �e kou�en� nevad�. Dnes v�me, �e
m� na sv�dom� valnou v�t�inu rakovin plic, a~tab�kov� firmy u� si
netroufnou tvrdit, �e kou�en� je ne�kodn�. M�sto toho za��naj� po
z�sluze prohr�vat soudn� spory, proto�e zavinily nemoci a~smrt stovek
mili�n� lid�.

Prok�z�n� �kodlivosti nedostatku tmy nade v�i pochybnost, pokud jde
o~n�dory, tak� nebude snadn�, jakkoliv je zde mechanismus zjevn�. P��klad
s~kou�en�m by ale m�l v�st ke snaze, po��nat si skute�n� opatrn�. Tak,
jako si v�ru opatrn� po��n�me v~p��pad�, kdy jde o~ionizuj�c� z��en� --
jakkoliv line�rn� hypot�za nikdy nebyla prok�z�na, a~st�le je�t� se
n�kdy v~praxi pou��v� hypot�za hormese, toti� �e mal� zv��en�
p�irozen�ho ionizuj�c�ho pozad� je t�lu prosp�n� (viz radioaktivn�
l�zn�), p�esto jsou hygienick� limity velmi p��sn�.

Je zaj�mav�, �e se zat�m asi nikdo v�decky nezab�val prost�m ru�en�m
sp�nku nepat�i�n�m sv�tlem. Jen se v�eobecn� uv�d�, �e jako v�razn�
ru�iv� poci�uje zna�n� ��st osob u� svit M�s�ce (to nap�. zmi�uje ve
sborn�ku SVETLO 2002 Ladislav Monzer, jen pro n�j chybn� uv�d� hodnoty
dvakr�t v�t��, ve skute�nosti samotn� M�s�c ned�v� nikdy v�c ne� �tvrt
luxu), tj. osv�tlen� na �rovni p�es desetinu luxu. Tma na span� se
pova�uje za natolik samoz�ejmou (v�dy� byla v�dy zdarma, na rozd�l od
drah�ho sv�tla), �e se o~jej�m mo�n�m nedostatku ani nezmi�uj� p��ru�ky
pro ty, co trp� nespavost�. Jen�e dnes tma nen� v�bec samoz�ejm�, jist�
alespo� p�es deset procent populace u~n�s dnes sp� p�i osv�tlen� �asto
mnohem v�t��m, ne� d�v� �pln�k (ten je ale d�v� p�es okno na postel jen
des�tky hodin do roka...). Jednotliv� zku�enosti lid� ��kaj�, �e se
tam, kde nemaj� tmu, na n�� jsou zvykl�, vysp� mizern�. Naopak, ti,
kter�m se dostalo t� vymo�enosti, �e mohou sp�t potm�, tvrd�, �e jim
sta�� o~hodinu, o~dv� krat�� sp�nek ne� d��ve! Trval� nevysp�n�
statis�c� lid� v~�esk� republice vinou nedbal�ho venkovn�ho
osv�tlov�n�, to nen� tak� ��dn� mali�kost, nejde jen o~n�dory...

Nezb�v� ne� opakovat:

Sta�� skute�n� jednoduch�, pro v�echny v�hodn� opat�en�, kter�mi lze no�n�
prost�ed� ��inn� chr�nit. Vylou�it sv�cen� do sm�r�, kam to nen� nutn�,
p�edev��m vzh�ru a~do d�li. Stejn� siln� v�bojka, jej�� lep�� clon�n�
p�id� sv�tla na zem, po�le do oken m�n� sv�tla. A~samoz�ejm� by pozd�
v~noci nem�la b�t siln�. Rozhodn� ne tehdy, kdy� ve�ern� provoz pod n�
utichne. Nejen kv�li �et�en� elekt�inou, ale hlavn� kv�li ochran�
na�eho zdrav� -- zdrav� toti� nen� jen absence nemoci, ale stav du�evn�
i~t�lesn� pohody.

Leto�n� objev receptor� s~melanopsinem pak vol� je�t� po jedn� zm�n�:
tam, kde se sv�t� v~ob�van�ch ulic�ch i~po jeden�ct� ve�er, jsou
jedin�mi �nosn�mi zdroji sv�tla n�zkotlak� sod�kov� v�bojky. Ty toti�
cirkadi�nn� rytmus po�kozuj� nejm�n�, maj� zanedbatelnou emisi v~modr�
��sti spektra.

\end{document}
