\documentclass[12pt,a4paper]{article}
\usepackage{czech}
\usepackage{times}
%\usepackage{multicol}
\input symb_jh.lt
\input mypdf.lt
\input myhtml.lt

\addtolength{\textheight}{\footskip}

%begin{latexonly}
\newcommand{\�}{{\fontfamily{ptm}%\fontseries{b}
 \selectfont �}}
%end{latexonly}

\begin{htmlonly}
\newcommand{\�}{�}
\end{htmlonly}

\clubpenalty=10000
\widowpenalty=10000

 \pagestyle{headings}          
 \renewcommand{\thepage}{\textit{\arabic{page}/9}}


\parskip=\baselineskip \parindent=0mm

\begin{document}

 \markright{%\Large
 \underline
 {Z�kon o~ovzdu�� a~prevence sv�teln�ho zne�i�t�n�, zd�vodn�n� n�vrhu 
Na��zen�}
  \hfill }

\begin{center}
\section*{Zd�vodn�n� a~diskuse n�vrhu prov�d�c�ho p�edpisu \\
        \large dle \� 55 z�kona 86/2002 Sb. (z�kona o~ovzdu��, d�le jen Z�kon, \\ 
	{\mdseries viz nap�. \h{svetlo.astro.cz/zakon}}) \\
	(tj. n�vrhu Na��zen� vl�dy �R)}
\end{center}

%begin{latexonly}


\renewcommand{\thesubsection}{%\textbf{�}
                                 %doesn't work,   is remains thin
                                 Ad \textbf{\�}
                                 %Times works
                                 \arabic{subsection}}
\newcommand{\art}[1]{\subsection{#1}}
\renewcommand{\theparagraph}{Ad (\arabic{paragraph})}
\newcommand{\point}[0]{\vspace{-0.4\baselineskip}%
 \stepcounter{paragraph}\paragraph{\theparagraph}}
\renewcommand{\theenumi}{Ad \alph{enumi}}

\newenvironment{mylist}
 {\setcounter{enumi}0\begin{list}{\stepcounter{enumi}\theenumi.}{}
 \standardhyphens \vspace{-\topsep}
                  %\itemsep=-5pt 
		  \parsep=0pt \splithyphens%
 }
 {\end{list}}

%end{latexonly}

\begin{htmlonly}

\renewcommand{\thesubsection}{Ad � \arabic{subsection}.}
\newcommand{\art}[1]{\subsection{#1}}
\renewcommand{\thesubsubsection}{Ad (\arabic{subsubsection})}
\newcommand{\point}[0]{\subsubsection{}}
%\renewcommand{\theenumi}{\alph{enumi}}
\renewenvironment{enumerate}
 {
  \begin{rawhtml}
  <ol type=a>
  \end{rawhtml}
 }
 {
  \begin{rawhtml}
  </ol>
  \end{rawhtml}
 }
\renewcommand{\item}{
\begin{rawhtml}
<li>
\end{rawhtml}
 }
\newenvironment{mylist}
 {\begin{enumerate}}
 {\end{enumerate}}
\newcommand{\dg}{�}

\tableofcontents


\end{htmlonly}


Sv�teln� zne�i�t�n� je pojem doposud m�lo zn�m�. Obecn� jde o~naru�en� 
p�irozen�ho no�n�ho prost�ed� um�l�m p�id�n�m sv�tla. Z�kon ale 
obsahuje definici instrument�ln�j��, zd�raz�uj�c� sv�cen� 
nepat�i�n�mi sm�ry, hlavn� pak rovnou do ovzdu��. No�n� prost�ed� 
mnohde po men�� �i v�t�� ��st noci naru�it mus�me, osv�tlen� cest 
a~p��padn� i~jin�ch c�l� p�in�� tehdy v�ce u�itku ne� �kod, jde ale o~to, 
nesv�tit nesmysln� a~zbyte�n�. Sou�asn� technologie to dob�e umo��uj� 
a~existuje plno takov�ch dobr�ch p��klad� po cel�m sv�t�, najdou se 
i~v~�esk� republice. Zat�m ale m�lokde p�eva�uj� a~tak sv�teln� zne�i�t�n� 
t�m�� v�ude trvale roste. Je to snad nejv�razn�j�� p��klad 
neudr�iteln�ho rozvoje. 

Sv�teln� zne�i�t�n� m� mnoho �kodliv�ch d�sledk�, jejich� pozn�v�n� je 
teprve v~po��tc�ch. Nejd�le se hovo�� o~r�stu jasu no�n� oblohy, na 
kter� leckde p�estaly u� b�t patrn� i~jasn� hv�zdy; v�ude na �zem� 
�eska je no�n� nebe ji� n�padn� odli�n� od p��rodn�ho a~spousta 
nejkr�sn�j��ch jev� na  n�m zanik�. Ka�dou noc ale �patn� sm�rovan�
sv�tlo uli�n�ho osv�tlen� a~sv�tlo dal��ch, zbyte�n� siln�ch a~mnohdy 
v~dan� chv�li nepot�ebn�ch zdroj� ohro�uje bezpe�nost  dopravy, po�kozuje
zdrav� sp�nek statis�c� lid�, rozvrac� prost�ed� v~noci aktivn�ch
�ivo�ich�. Od doby, kdy sn�movna projedn�vala zahrnut� ochrany p�ed 
sv�teln�m zne�i�t�n�m do z�kona o~ovzdu��, se konalo n�kolik 
mezin�rodn�ch konferenc� k~t�mto t�mat�m a~p�edev��m dopady na zdrav� 
a~�ivou p��rodu bud� pozornost v�dc�, �urnalist� i~politik� po cel�m 
sv�t�. M�stn�ch i~region�ln�ch p�edpis�, kter� maj� nekvalitn� no�n� 
sv�cen� omezit a~zajistit m�sto n�j kvalitn� slu�by, p�ib�v� v~Evrop� 
i~Spojen�ch st�tech. B�hem roku 2002 k~tomu p�isp�l i~celosv�tov� ohlas
za�azen� ochrany p�ed sv�teln�m zne�i�t�n�m do �esk� legislativy.

V~z�kon� je ale ochrana p�ed sv�teln�m zne�i�t�n�m jen v~deklarativn� 
podob�, detailn� pokyny jak r�st sv�teln�ho zne�i�t�n� obr�tit ve v�voj 
trvale udr�iteln� (tedy zastaven� r�stu a~pak i~pokles), m� obsahovat 
Na��zen� vl�dy. Precedenty jinde ve sv�t� ji�  uk�zaly, kter� pravidla
jsou ��inn� a~kter� naopak selh�vaj�. N�vrh  Na��zen� vl�dy vych�z� 
z~t�ch nejlep��ch sv�tov�ch p��klad� a~obsahuje  i~prvky nov�, kter� si
ji� z�skaly ocen�n� p�edn�ch sv�tov�ch  odborn�k�. 

V�ce informac� o~kvalitn�m venkovn�m osv�tlov�n� minimalizuj�c�m 
sv�teln� zne�i�t�n� je k~dispozici na internetov� adrese: 
\h{svetlo.astro.cz}


(Toto zd�vodn�n� bylo upraveno k~n�vrhu, kter� vznikl spojen�m �tvrt�  
verze konceptu na��zen�, p�vodn� p�edan�ho M�P v~listopadu 2001 
a~v~hlavn�ch rysech shodn�ho s~materi�ly, kter� k~projedn�v�n� za�azen� 
sv�teln�ho zne�i�t�n� do z�kona obdr�ela poslaneck� sn�movna, s~n�vrhem
jin�ch autor�, kter� M�P dalo k~posouzen� mnoha instituc�m v~prosinci 
2002.)


\art{P�edm�t �pravy}

\point{}
Odstavec jen opakuje v�ty z~\�~3 odst. 12 z�kona, a~to v~po�ad�, v~n�m� 
jsou o�et�eny v~n�vrhu Na��zen�

\point{}
Sv�teln� signalizace m� opa�n� smysl ne� osv�tlov�n�, toti� n�padnost 
samotn�ho sv�tidla. Pro signalizaci v~silni�n� a~�elezni�n� doprav� 
posta�uj� v�jimky uveden� d�le v~\�~3 odst. 3,  signalizaci 
leteckou, vojenskou a~policejn� je vhodn� vyjmout zcela, u� proto, �e 
je st�� mo�n�, aby ji kontrolovaly obce. Vyjmut� sv�tlomet� vozidel 
nen� sice nutn�, pokud jde o~sou�asn� dopravn� p�edpisy, ale je vhodn� 
op�t z~toho hlediska, �e sv�cen� vozidel kontroluj� jin� org�ny ne� 
obce.


\art{Z�kladn� pojmy}

Krom� zde definovan�ch m�n� obvykl�ch pojm� se v~dal��ch paragrafech
pou��vaj� t�  standardn� fyzik�ln� veli�iny a~jednotky, pro jejich�
vysv�tlen� lze  u��t literaturu popisuj�c� Mezin�rodn� syst�m jednotek
(SI).

\begin{mylist}
\setcounter{enumi}7

\item
Kvantitativn� vyj�d�en� vlastnosti ,,nesv�t� do horn�ho poloprostoru``
pou�it� v~definici pln� clon�n�ch sv�tidel odpov�d� ��sti definice typu
sv�tidel 
,,Full Cut-Off`` dle standard� Illuminating Engineering Society of 
North America a~je toto�n� s~definic� typu sv�tidel
,,Fully Shielded`` dle odborn� literatury o~sv�teln�m zne�i�t�n� (a~ov�em 
s~definicemi pou�it�mi explicitn� v~r�zn�ch z�konech). 

Pe�liv� mont� dle n�vodu nebo projektu s~u�it�m vodov�hy  (n�kter�
sv�tidla ji maj� jako svou sou��st) zaru��, �e sv�tidlo skute�n� nebude
sv�tit do horn�ho poloprostoru. Pro pe�livou orientaci uli�n�ch sv�tidel
sv�d�� t� po�adavek  estetick�: aby nebylo zd�lky ka�d� jinak jasn�
(u~pln� clon�n�ch  sv�tidel se to jinak m��e st�t u� p�i odchylk�ch
v~jejich orientaci na �rovni n�kolika stup��). Rovnom�rnost ub�v�n� jasu
sv�tidel sm�rem do d�li je v�hodn� i~pro snaz�� no�n� orientaci. 

\item
Pro pohodl� opakujme definici:
,,nejlep�� dostupnou technikou (technikami) [se rozum�] nej��inn�j��
       a~nejpokro�ilej�� stupe� v�voje pou�it�ch technologi� a~zp�sob�
       jejich provozov�n�, kter� jsou vyvinuty v~m���tku umo��uj�c�m
       jejich zaveden� v~p��slu�n�m hospod��sk�m odv�tv� za ekonomicky
       a~technicky p�ijateln�ch podm�nek a~z�rove� jsou nej��inn�j��
       v~dosahov�n� vysok� �rovn� ochrany �ivotn�ho prost�ed� jako celku`` 

Uveden� minim�ln�ho vyu�it�ho pod�lu sv�tla ze sv�tidla m���c�ho na komunikaci
 (vozovku, chodn�k) m� za �kol vylou�it pou�it� sv�tidel nevhodn�ch 
 pro dan� ��el a~tak� zajistit uveden� tohoto pod�lu v~projektu. Pokud by
 pod�l byl men�� ne� zde stanoven�, 
 doch�zelo by ke zbyte�n�mu sv�teln�mu zne�i�t�n� vinou osv�tlov�n� ploch, 
 kter� p��mo osv�tleny nemusej� b�t v�bec 
 nebo posta�uje jejich osv�tlen� velmi slab�, zbytkov�, 
 jak� poskytuj� i~dokonaleji sm�ruj�c� sv�tidla. 
Zde navr�en� pod�l vyu�it�ho sv�tla se u~dobr�ch projekt� dosahuje u� dnes,
leckdy i~vy���. Pro podporu vyu��v�n� nejlep�� dostupn� techniky je ��douc�
nejlep�� projekty, 
kde je pod�l sv�tla dopadaj�c�ho mimo c�lovou plochu je�t� v�ce 
minimalizov�n, zve�ej�ovat a~zde uveden� limity v~n�vaznosti na to �asem
zp��snit.

\item
Je nutn� podotknout, �e ve skute�nosti neexistuj� ��dn� bezpe�nostn�
normy, po�aduj�c� venkovn� osv�tlov�n�. Jde pouze o~doporu�en�, jak je vhodn�
to �i ono osv�tlovat. Neexistuje obvykle ��dn� povinnost osv�tlov�n�.
Ve venkovn�m prost�ed� je toti� v~noci venku vid�t i~bez um�l�ho osv�tlen�,
jedin�, co je skute�n� nutn� um�l�m sv�tlem ozna�it, jsou ne�ekan� p�ek�ky
jako do�asn� v�kopy nebo bari�ry na cest�, 
u~kter� jinak u�ivatel� p�edpokl�daj�,
�e je hladce pr�choz�.
Ostatn� takovou obecnou povinnost osv�tlovat ter�n nikdo ani m�t nem��e,
pokud na takovou �innost nedost�v� od st�tu prost�edky --  
za existenci krajiny a~p��rodn� noci, kter� na n� ve�er padne, nen� zodpov�dn�,
na rozd�l od sv� budovy a~t�eba chodeb bez denn�ho sv�tla v~n�.

Aby ale mohli z�jemci osv�tlovat komunikace a� tak siln�, jak technick� normy
doporu�uj�, pro ��ely tohoto na��zen� lze uveden� normy za bezpe�nostn�
po�adovat. Budi� zd�razn�no, �e uveden� normy v�slovn� uv�d�j� mo�nost 
ni���ho osv�tlen� v~dob�, kdy je provoz na dan� komunikaci sn��en. 


\end{mylist}


\art{Opat�en� ke sni�ov�n� sv�teln�ho zne�i�t�n� a~emisn� limity}

\point{} �vodn� odstavec zaji��uje, �e dal�� pokyny paragrafu 
nenut� nikoho ke zm�n�m osv�tlovac�ch soustav, kter� jsou ji�
realizov�ny. To je d�le�it� hlavn� proto, aby ochrana no�n�ho prost�ed� 
nevyvolala ��dn� n�klady na valn� v�t�in� �zem� �esk� republiky.
Dal�� d�vod je v~tom, �e zm�ny, kter� budou provedeny pozd�ji, budou 
moci vyu��t rozvoje techniky a~trhu, kter� n�sleduj�c� pravidla 
vyvolaj�, a~budou tak moci b�ti ��inn�j�� a~rentabiln�j��. 

\point{} Osv�tlovac� soustava neprodukuje zbyte�n� 
sv�teln� zne�i�t�n�, pokud nesv�t� p��mo do ovzdu��, vyh�b� se sv�cen�
mimo c�lov� plochy a~pokud nesv�t� zbyte�n� mnoho s~ohledem na m�sto, 
��el a~�as.

\begin{mylist}

\item 
Pln� clon�n� sv�tidla nejen �e nesv�t� p��mo nad obzor, ale t� 
minimalizuj� sv�cen� t�m�� vodorovn�.

Pr�v� t�m�� vodorovn� sv�tlo ze sv�tidel je t�m
nejv�ce zne�i��uj�c�m. Pokud dopad� na zemsk� povrch, pak nutn� sv�t� do o�� 
v�em, kte�� jdou zrovna sm�rem ke sv�tidlu nebo hled� na danou krajinu --
takov� funkce je ale ��douc� leda
u~maj�ku nebo u~semaforu (a~je ji pot�eba p�izp�sobit v�znamu dan�ho sign�lu),
ne u~soustav ur�en�ch k~osv�tlov�n� n��eho. 
Pokud jde nad povrchem zem� do d�li ovzdu��m, v�echno se postupn� rozpt�l�
a~t�m�� polovina z~tohoto rozpt�len�ho sv�tla se vrac� dol� na zem. T�m i~velmi
daleko od takov�ch sv�teln�ch zdroj� zcela zbyte�n� zvy�uje jas no�n� oblohy.
Piloty i~pt�ky hled�c� z~ovzdu�� na zem matou takov� sv�tidla p�i orientaci\new
{}{, 
ze vzd�lenost� stovek metr� l�kaj� a~pot� zab�jej� hmyz}.

Po�adavek nesv�tit v�bec do horn�ho poloprostoru vylu�uje p��mo jen sv�cen�
do samotn�ho vzduchu. Nep��mo ale p�isp�v� k~radik�ln�mu potla�en� osl�ov�n�
sv�tidly v~d�lce na cest�: kdy� ��dn� sv�tlo z~nich nesm� j�t vodorovn�,
i~m�rn� dol�, do osl�uj�c�ch sm�r�, jej jde jen m�lo. 


\item
Po�adavek pou�it� nejlep�� dostupn� techniky chr�n� obce p�ed �e�en�mi 
n�kladn�mi, i~kdy� v~okam�iku instalov�n� levn�j��mi. Je to obdoba 
nap�. stavebn�ch norem zakazuj�c�ch dnes stav�t budovy s~��dnou �i 
jen malou tepelnou izolac�. Projektant m� tedy uk�zat, �e jeho �e�en� 
je ekonomi�t�j�� ne� �e�en� jin�. 

\item
U~nov�ch soustav, kter� budou m�t mo�nost kontinu�ln� regulace sv�teln�ho toku,
je skute�n� mo�n� sv�tit v�dy jen tak mnoho, jak vy�aduje n�jak� norma. Sv�tit
v�ce, ne� je pot�ebn�, by znamenalo zbyte�n� sv�teln� zne�i�t�n� (a~ov�em 
i~pl�tv�n� elekt�inou). 

Osv�tlovac� soustavy se obvykle stav� p�edimenzovan�, aby i~na
konci sv� �ivotnosti, s~po�kozenou optikou a~star�mi v�bojkami sv�tily tak
mnoho, jak je po�adov�no. Ustanoven� tohoto bodu p�ipou�t�, �e na za��tku 
sm�j� sv�tit v�ce (obvykle nejv�� o~t�icet procent). 

Spousta  technick�ch doporu�en� uv�d� vy��� hodnoty jasu ne� je 1\cdpms,
nap�.  pro osv�tlov�n� fas�d, za bezpe�nostn�  normy je ale pova�ovat
rozhodn� nelze. Naopak, zbyte�n� vysok� jasy  p�edm�t� v~zorn�m poli
p�edstavuj� bezpe�nostn� riziko pro dopravu a~jde-li jejich sv�tlo do
lo�nic, ru�� sp�nek a~ohro�uje zdrav�. I~proto je ��douc� je omezit
alespo� na �rove� jas� nejv�ce osv�tlen�ch silnic.

\item
Ve valn� v�t�in� p��pad� venkovn�ho osv�tlov�n� p�ipou�t�j� 
technick� (nez�vazn�) normy, �e se sv�teln� tok m��e v~noci sn��it a�
na �tvrtinu toho, kter� se pou��v� zve�era. Technicky je snadno mo�n�
sn��it sv�teln� tok z~v�bojek 
alespo� na polovinu. Jde o~to, aby se takov� regula�n� syst�my
za�aly v�ce ���it. D�ky jejich rentabilit� (kv�li kter�
jich rychle p�ib�v� nap�. v~Brn�) se pak jist� uplatn� i~v~t�ch m�stech, kde
se by se jinak osv�tlovac� soustava nerekonstruovala. Dopln�n� no�n�ho 
�tlumu osv�tlovac� soustavy b�v� zdrojem jak rekonstrukci financovat 
t�eba i~na z�klad� komer�n� p�j�ky, tak velk� b�vaj� �spory.

Ustanoven� nenut� k~instalaci drah�ho technick�ho za��zen� ka�dou ves. 
Existuj� i~investi�n� levn� zp�soby regulace. V~z�sad�
lze po�adavk�m tohoto bodu vyhov�t i~pou�it�m sp�nac�ch hodin, tedy 
vyp�n�n�m uplatn�n�m bu� na v�echna sv�tidla nebo
nebo jen na n�kter� z~nich (mohou se nap�. ponechat v~�innosti ta na
k�i�ovatk�ch). B�n� praxe mnoh�ch obc�, nejen vs� ale i~m�st, �e 
ve�ejn� osv�tlen� na ��st noci vyp�naj�, je chv�lyhodn� nejen 
z~hlediska finan�n�ch �spor, ale i~ochrany klimatu (sn��� se no�n� spot�eba 
fosiln�ch paliv na v�robu elekt�iny) a~p�edev��m no�n�ho prost�ed�. 

\end{mylist}

\point{} 
Limit 1500 lumen� je zde proto, aby se p��sn� po�adavky na sm�rov�n� sv�tla
net�kaly nap�. slab� ��rovky, kterou si n�kdo pov�s� nad dv�r. V��e limitu ale
��k�, �e u� 100W ��rovku by rad�ji m�l u�ivatel um�stit pod pat�i�n� st�n�tko,
jednozna�n� pak zdroj vydatn�j�� -- takov� zdroje ale ob�an� b�n� 
nepou��vaj�, zejm�na ne venku.

Nad limitem 1500 lumen� jsou jednozna�n� v�echny vysokotlak� v�bojov� zdroje,
kter� v�dy, pokud nejsou spr�vn� clon�ny, p�sob� nep�ijateln� osln�n�. 

Vyjmut� slab�ch sv�teln�ch zdroj� z~po�adavk� jejich pln�ho clon�n�
vznik� mo�nost pro jejich pou�it� coby sv�teln�ch ozdob. Rozum� se, �e jako
ozdoby, neru��c� p�i sledov�n� sv�ho okol�, 
se v~praxi uplatn� sp��e sv�teln� zdroje 
mnohem slab�� ne� je povolen� limit. 

Velmi slab� sv�teln� zdroje se typicky pou��vaj� coby girlandy zdob�c� 
v�no�n� stromy. V~mnoha p��padech spln� podm�nku, �e jejich celkov� 
sv�teln� tok vzh�ru z~jednoho sv�teln�ho m�sta nep�esahuje 2250 lm. 

U~t�ch ozdob, kde by tento limit nebyl spln�n, je na m�st�, aby vyu�ily 
v�jimku druh�ho typu, toti� byly v~�innosti s~plnou intenzitou jen 
ve�er, v~souladu se sv�m posl�n�m. V~p��pad� v�no�n�ch ozdob je 
podm�nka do�asnosti samoz�ejm�. 

Kombinace obou mo�n�ch v�jimek postihuje dostate�n� v�echna kr�tkodob� 
slavnostn� osv�tlen�.


\point{} Billboardy  
krom� po�adavku, aby sv�tlomety na n� m���c�
nemohly sv�tit do nebe, 
vy�aduj� i~limit na sv�j jas. Navr�en� vztah pro nejmen�� 
billboardy (�i v�v�sn� �t�ty a~jin� reklamy) d�v� hodnotu sv�tivosti podobnou, 
jako je p��pustn� pro v�esm�rov� sv�t�c� zdroje se sv�teln�m tokem 
1500 lm. Pro v�t�� billboardy se povolen� sv�tivost zvy�uje 
a~povolen� jas zmen�uje a� k~limitu 
platn�mu pro osv�tlovan� plochy obecn�. 

I~takov�, zd�nliv� skromn� sv�tivosti a~jasy reklamn�ch ploch mohou
v�znamn� zv��it  z�vojov� jas �i tzv. prahov� p��r�stek na
komunikac�ch s~velmi kvalitn�m ve�ejn�m osv�tlen�m, kter� samo
osl�uje jen velmi m�lo. Stanovit ni��� limity ale u� 
nen� p�i dne�n�m stavu techniky vhodn�, neb ty uveden� se daj� 
doc�lit pr�v� s~pou�it�m t�ch nejslab��ch z��ivek. Sou�asn� jde 
o~hodnoty dost vysok� na to, aby se b�hem setm�n� velmi zvedla 
n�padnost reklamn�ch ploch oproti stavu p�es den. Pro reklamy 
a~jin� informa�n� tabule um�st�n� daleko od elektrick�ch s�t� 
uveden� limity umo�n� snadn� osv�tlov�n� pomoc� fotovoltaick�ho
za��zen�, budou tedy v�hodn� pro m�stn� podnikatele neopl�vaj�c� 
pen�zi.  

Limit pro jasy 
pouta�� vyb�z� k~pou�it� sv�tl�ch n�pis� na tmav�m pozad�
(p�i zmen�en� sv�tl�ch ploch 
lze jejich jasy a~tedy i~n�padnost zv��it). 
Sv�teln� zne�i�t�n�, v�. osl�ov�n� �idi��, tak lze v�znamn� sn��it. 


\point{} Z�kaz pou��v�n� sv�tlomet� m���c�ch do nebe 
p�inese okam�itou �levu velk� spoust� lid�, sn���
i~riziko pro dopravu pozemn� a~leteckou. 

\point{} Osv�tlov�n� budov sm�rem dol� nen� 
nijak omezeno, ani pro komer�n�
��ely, jen hodnotou nejvy���ho p��pustn�ho jasu. 

U~budov, u~kter�ch existuje konsensus architekt�, 
�e si ve�ern� sv�teln� zd�razn�n� n�kter�ch sv�ch ��st� zaslou��, 
nen� �asto nutn� dne�n� zp�sob jejich osv�tlov�n� radik�ln� m�nit.
Je ale nutn� zabr�nit, aby proud sv�tla z~reflektor� �el kolem budovy
do ovzdu��. To je u�ite�n� i~proto, aby v~kaln�m vzduchu nevznikaly
ne��douc� ,,ocasy`` kolem budovy. Fakticky po�adavek tohoto bodu znamen�, 
�e p�estane b�t mo�n� zespodu jednodu�e zal�t sv�tlem nap�. �pici kostela.
Podrobn�j�� vysv�tlen� rozumnosti tohoto po�adavku viz nap�. 
\h{svetlo.astro.cz/slavnostni}. 

Vzorem pro po�adavek vypnut� �i tlumen� osv�tlen� nejpozd�ji o~m�stn�
p�lnoci je osv�tlov�n� Pra�sk�ho hradu.

\point{}
Metody ov��ov�n� spln�n� po�adavk� tohoto paragrafu jsou z��sti
z�le�itost� v�deck� fotometrie, kterou se zab�vaj� astronomick� 
instituce. Od nich se o�ek�v�, �e vypracuj� postupy pou�iteln� obcemi 
v~ter�nn� praxi. 


\art{�zem� se zvl�tn� ochranou}


\point{} --

\point{} Ochrann� �zem� by mohla b�t vhodn� vyhl�ena i~kv�li ochran�
�iv� p��rody mimo rezervace. Vy�aduje to ale iniciativu ze
strany jejich spr�vc�.

\point{} Nechat informov�n� na tom, kdo m� na rychl�m sn��en� sv�teln�ho 
zne�i�t�n� hlavn� z�jem, je ��eln�. 
Ostatn� mus� v�ci stejn� v�novat mnohem v�ce
�sil�, ne� jen ozn�mit provozovatel�m venkovn�ho osv�tlen� skute�nost, �e maj�
uv�st sv� soustavy do �ty� let do souladu s~\�~1.

\point{} �ty�i roky jsou dostate�n� lh�ta, d�vaj�c� nad�ji 
na �sp�ch takov�ch pilotn�ch projekt�.

\point{}
 Limit 15 cd / 1000 lm je m�rn� voln�j�� 
 ne� limit organizace CIE pro typ sv�tidel Cut-Off. 

V�ta o~dohod� je ��eln� proto, aby bylo mo�n�
alokovat dostupn� finan�n� prost�edky tak, �e se sn��� sou�asn� sv�teln�
zne�i�t�n� co nejv�ce. Pl�n na sn��en� sv�teln�ho zne�i�t�n� by ostatn�
m�l b�t vypracov�v�n spole�n� s~instituc�, kv�li kter� je ochrann� �zem�
vyhl�eno.


\point{} 
 Tato v�ta o~zhas�n�n� reklamn�ch tabul� pozd�ji v~noci by jist� mohla platit
 pro cel� �zem� republiky. Zv��ila by se t�m nezanedbateln� nap�. bezpe�nost
 dopravy v~noci. Pokud se takov� po�adavek nestane celoplo�n�m, 
 pak by vyu�it� tohoto odstavce by mohlo b�t dobr�m d�vodem proto, aby
 takov�m ochrann�m �zem�m byl vyhl�en nap�. pruh kolem n�jak� d�lnice. 

\point{}
 Mo�nost up��t v�hodnou sazbu elekt�iny pro ve�ejn� osv�tlen� je sp��e
 psychologick�m v�stra�n�m znamen�m, ne� �e by se m�la re�ln� uplat�ovat. 
 V~principu je ale jej� uplatn�n� mo�n�, a� ne p��mo�ar�. Je asi snaz��,
 ne� kdyby pen�n� sankci m�la uvalit obec v~p�enesen� p�sobnosti 
 na obec samu. Je to sankce pom�rn� slab�, vzhledem k~nep��li� velk�mu rozd�lu
 sazeb (alternativou je toti� vyu��v�n� levn� sazby pro no�n� elekt�inu) 
a~vzhledem k~pomal� p�sobnosti (nikoli jednor�zov� platba). Jej� uplatn�n�
 by zato vyvozovalo trval� tlak 
 na realizaci n�pravy ve�ejn�ho osv�tlen�. Bez mo�nosti t�to sankce by 
 subjekty, kter� maj� b�t chr�n�ny, byly v��i p��padn�m obc�m, kter� 
sv� osv�tlovac� soustavy do �ty� let nenapravily, t�m�� bezmocn�.


\art{M�sta a~prostory, kde nesm� doch�zet k~v�skytu sv�teln�ho zne�i�t�n�}

\old{Tento paragraf v~minul�ch n�vrz�ch v�bec nebyl. Jeho za�azen�m se 
napl�uje doslovn� z�kon bez krkolomn�ch snah vzt�hnout formulaci 
v~n�zvu paragrafu k~b�n�m �zem�m.}

\point{}
V�sledky publikovan� v~roce 2002 poodhalily mnohostrann� �kody 
p�soben� um�l�m osv�tlov�n�m v~p��rodn�ch ekosyst�mech. Ochrana 
p�inejmen��m t�ch nejp��sn�ji chr�n�n�ch p��rodn�ch lokalit se tak st�v� 
samoz�ejmou povinnost�. 

\point{}
P�esto�e hlavn�m c�lem na t�chto dal��ch �zem� bez um�l�ho osv�tlen� je
zachovat mo�nost neru�en�ho pohledu na no�n�  nebe, je mo�n� p�ihl��et 
i~k~��douc� ochran� �iv� p��rody na takov�ch  �zem�ch,  tedy stanovovat je
p�ednostn� tam, kde ji� existuje ni��� stupe�  ochrany ne� je st�tn�
p��rodn� rezervace. Proto�e z�kladn� opat�en� pro sni�ov�n� sv�teln�ho 
zne�i�t�n� jsou liber�ln�, nezakazuj� osv�tlov�n� ani ter�nu ani budov, 
m��e b�t ��douc� plo�n� roz�i�ov�n� osv�tlov�n� do n�kter�ch �zem� 
v�as zastavit. Nem�lo by to b�t problematick�, neb jde typicky o~�zem� mimo  
z�stavbu.


\art{Dal�� pravomoci obc�}

Tento paragraf uskute��uje z�m�r \�~3 odst. 10 z�kona.
D�v� obc�m n�stroje, jak mohou sv�teln� zne�i�t�n� na sv�m �zem� sn��it 
rychleji ne� b�hem des�tek let, se svou znalost� nejv�t��ch 
zne�i��ovatel� i~jejich mo�nost�. Sou�asn� je zcela liber�ln�, ned�v� 
obci mo�nost n�komu sv�cen� zak�zat, respektuje-li pravidla \�~3 tohoto 
na��zen� (s~ev. zp��sn�n�mi hodnotami, dle ustanoven� obce).
Mo�nost� p�ijet� �asov� lh�ty pro n�pravu sou�asn�ho stavu (dle \�~4 
na��zen�) m� obec v~rukou n�stroj, jak zabr�nit konkuren�n�m v�hod�m 
podnikatel�, jejich� reklamn� tabule jsou osv�tleny siln� z~dob, kdy 
��dn� regulace neplatila, oproti podnikatel�m, kte�� budou sv� pouta�e 
instalovat nov�. 


%\enlargethispage{10mm}

\subsection*{Ad P��loha: Seznam ochrann�ch �zem� dle \�~2 odst. 2
}
\addcontentsline{toc}{subsection}{Seznam ochrann�ch �zem�}

Dosavadn� seznam zahrnuje jen instituce, kter� se v�nuj� rozs�hl� �innosti
vy�aduj�c� co nejmen�� sv�teln� zne�i�t�n� a~sou�asn� maj� pracovn�ky,
kte�� mohou a~jsou ochotni pom�hat p�i n�prav� sou�asn�ho stavu venkovn�ho
osv�tlen� v~okol� instituce. 

P�edpokl�d� se, �e po��te�n� velikosti ochrann�ch �zem� budou mnohem 
men�� ne� uveden� horn� limity. A� na jejich hodnotu by se ale m�la 
tato �zem� zv�t�it, aby ochrana no�n�ho pracovn�ho prost�ed� dan�ch 
instituc� byla skute�n� ��inn�. V~Lombardii jsou ochrann� �zem� 
observato�� takov�ho rozsahu ji� od po��tku platnosti tamn�ho z�kona. 
V~�esku je vzhledem k~pravd�podobn� men�� vysp�losti technick�ho oboru
osv�tlov�n� i~p��slu�n�ho trhu vhodn� za��t s~men��mi pilotn�mi 
�zem�mi.

\vfill

\JH \\
7. prosince 2002


\end{document}
