\input a4_12_cz.ltx
\widowpenalty=10000
\clubpenalty=10000
\addtolength{\footskip}{\baselineskip}
\addtolength{\textheight}{-\baselineskip}
\pagestyle{plain}
\input mypdf.lt
\input myhtml.lt
\begin{document}

\title{K zapo�at� �esk� diskusi o~venkovn�m osv�tlov�n�}
\authjenhv
\date{17. prosince 2001}
\maketitle

\begin{htmlonly}
\tableofcontents
\end{htmlonly}

\section{�vod}

Rok a~p�l po �vodn� tiskov� konferenci �esk� astronomick� spole�nosti
v�novan� probl�mu sv�teln�ho zne�i�t�n� (viz prohl�en�
\hw{astro.cz/cas/tisk23.htm}; prvn� �esk� texty na toto t�ma se na
internetu objevily o~rok d��ve) se kone�n� rozproudila diskuse. 
Diskuse jako rozprava t�ch, kter�m le�� na srdci prevence sv�teln�ho
zne�i�t�n�, a~t�ch, kte�� se u� dlouho zab�vaj� prax� venkovn�ho
osv�tlov�n�. Bez t�ch druh�ch se situace st�� m��e za��t napravovat,
v�t��ch �sp�ch� se lze do�kat a� tehdy, kdy� se za�len� do skupiny t�ch
prvn�ch, douf�m, �e to bude brzy, a~budu se tomu sna�it ze v�ech sil napomoci.
Prvn� krok k~tomu se snad u� poda�il -- toti� vzbudit z�jem. 

Prvn� reakc� na informace, kter� jsem v�t�inou v~�esk� verzi
roz�i�oval j�, byly asi dva �l�nky Aleny Muchov�, 
�stn� diskuse na setk�n� s~osv�tlovac�mi odborn�ky a~pak
smr�� p��sp�vk� Tom�e Maixnera v~mailinglistu \ampsv{}
a~odpov�d� na n�, v�etn� t�ch v~mailinglistu \svetlaren{}
(ten m� archiv jen pro �leny, to� se p�ihlaste).

V~r�zn�ch p��sp�vc�ch se opakuj� podobn� n�mitky a~nedorozum�n�, vynasna��m
se proto odpov�d�t na hlavn� z~nich. Vych�zet p�itom budu  z~informac�,
dostupn�ch na internetu (tj. valnou v�t�inou v~angli�tin�), tedy fakticky
se sv�tov� odborn� literatury. Pokus�m se odli�it je od sv�ch n�zor�, kter�
nepro�ly dosud ani diskus� ve sv�tov�ch mailinglistech o~venkovn�m
osv�tlov�n�.

Diskuse m��e p�ej�t v~polemiku a~ta pak m��e v~��astn�c�ch vyvolat emoce,
vylu�uj�c� klidn� p�em��len� o~probl�mech, bez osobn�ho zaujet�. Sv�
n�sleduj�c� p��sp�vky ale nemysl�m konfronta�n�, z�jem u� byl vyvol�n 
a~nem�m pot�ebu provokovat. To, co uv�d�m, v�t�inou nep�edstavuje ov��en�
konsensus n�jak� skupiny �esk�ch z�jemc�, sp�� to vych�z� z~m�ho
dlouholet�ho sledov�n� sv�tov�ho v�voje a~diskuse o~n�m. 


\section{Faktor 4}

V~n�kolika sv�ch �l�nc�ch (vesm�s dostupn�ch na internetu),
vystoupen�ch, i~v~osv�tov�m let�ku tvrd�m, �e je mo�n� p�i
rekonstrukci star� osv�tlovac� soustavy s~pou�it�m nejlep�� dostupn�
techniky (jak je definov�na nap�. v~n�vrhu z�kona o~ovzdu��, obdobn�
k~pojmu ,,Stand der Technik`` �i ,,State of the Art``) doc�lit sn��en�
spot�eby elekt�iny pro venkovn� osv�tlov�n� na jednu �tvrtinu, tedy
o~faktor 4. 

To nen� tvrzen�, kter� by bylo v~kruz�ch z�jemc� o~ochranu prost�ed�
p�ed sv�teln�m zne�i�t�n�m b�n�. Je to tvrzen� m�, hypot�za, kter� m�
b�t sou�asn� pob�dkou (i~kdy� pochybuji, �e by na cel�m sv�t� napadlo
jako prvn�ho pr�v� m�).

O~faktoru 4 od okam�iku,
kdy vy�la stejnojmenn� slavn� kniha, p��i a~mluv�m st�le (m� recenze viz
\httpme{faktor4}). Ona kniha uv�d� �adu p��klad�, kdy skute�n� spot�eba
energie nebo surovin klesla na �tvrtinu. Nebo, dle podtitulu, �lo 
o~,,dvojn�sobn� blahobyt p�i polovi�n� spot�eb� zdroj�``. N�kter� p��klady
jsou u� ze za��tku osmdes�t�ch let. Skoro v�echny p��klady maj� spole�n�
rys -- praktici v~dan�m oboru tvrdili, �e takov� zv��en� ��innosti nen�
mo�n�, p�r procent, to ano, ale �ty�ikr�t? V�dy� to by pop�elo ve�ker�
jejich dosavadn� �sil�! Kniha Faktor 4 p�esv�d�iv� ukazuje, �e zv��it
��innost o~kousek b�v� dra���, ne� ji zv��it radik�ln� -- vy�aduje to ale
dobr� informace a~velkorys� p��stup.

Odbo��m-li do jin�ho oboru, v~�esk� republice se v�nuj� tis�ce odborn�k�
teorii a~praxi stav�n�. V�sledkem je postupn� m�rn� pokles spot�eby energie
v~nov�ch �i opravovan�ch budov�ch. Snad v�ichni jsou hrd� na to, co se jim
da��, a~nev���, �e by to n�kdo d�lal l�pe. Ale v~na�em okol�, hlavn� v~tom
n�mecky mluv�c�, se prosazuje zcela jin� stavebn� standard:  pasivn� domy.
Je jich takov�ch u� hodn� p�es tis�c, p�ib�v� jich geometrickou �adou, mj.
d�ky projektu \h{cepheus.de} (Cost Effective Passive Houses as European
Standard). Ten standard nejen �e sni�uje spot�ebu tepla na topen� na
desetinu oproti dne�n�m budov�m (a~celkovou spot�ebu fosiln� energie b�n�
o~onen faktor 4), ale sou�asn� ��asn� zvy�uje komfort bydlen� �i pracovn�ho
prost�ed�. V~Rakousku na semin��e  o~pasivn�ch domech a~exkurze do nich
chod� b�n� ob�an� a~�emesln�ci,  v~�esku se o~n�m neu�� ani na technik�ch.
P�itom je tento standard nejv�t�� nad�j� na ��dov� omezen� spot�eby
fosiln�ch paliv ve vysp�l�ch zem�ch  v~nejbli���m p�lstolet�. Stavba
pasivn�ch dom� je dra��� o~nula a� deset procent oproti stavb� ,,dle
normy``, stav�t jinak je nerozum omluviteln� jen t�m, �e to prost� je�t�
neum�me... 

�e je leckde mo�n� velmi zkvalitnit venkovn� osv�tlov�n�, aby se mohlo
ozna�it za p��klad faktoru 4, to jsem si jist. Nep�jde p�itom asi 
o~m�sta, kde maj� u� spoustu nov�ch sv�tidel, z~nich� jde tak�ka v�echno
sv�tlo dol�. P�jde sp�� o~obce, kde skom�raj�c� rtu�ov� lampy slou��
jako maj�ky b�enc�m p�ech�zej�c�m hranice. 

Jen stru�n�, kter� parametry osv�tlovac� soustavy lze zlep�it:  \be

\item 

sm�rov�n� -- v~r�zn�ch zem�ch se odhaduje pod�l sv�tla, kter� jde ze
rovnou ze sv�tidel od zem� pry�, na jednu t�etinu. To je t�etina zcela
vypl�tvan�.  D�le lze sn��it pod�l sv�tla, kter� padne na zem mimo
sv�j c�l. Celkem jde do u�ite�n�ch sm�r� �asto jen polovina sv�teln�ho
toku odch�zej�c�ho ze sv�tidla. Sv�tlo, kter� jde p��li� do d�lky (nad
�ty�i v��ky sto��ru), nejen �e nic kloudn� neosv�tluje, ale nav�c
osl�uje a~pop�r� tak ��el osv�tlov�n� -- l�pe vid�t p�ed sebe. 

\item

�asov�n� -- je nesmysl sv�tit stejn� siln� po celou noc, a� na
v�jime�n� p��pady. Sn��en�m p��konu do osv�tlovac� soustavy b�hem
��sti noci lze u�et�it alespo� t�etinu n�klad�. Nesmyslem nen� ani
prost� vyp�n�n� venkovn�ho osv�tlen� v~n�kter�ch oblastech, pokud nen�
jemn�j�� regulace mo�n�.  

\item

intenzitu osv�tlen� -- nech� vyhovuje norm�m, ale sou�asn� je
nep�esahuje, ani u~nov�ch soustav. Praxe, �e se osv�tluje o~dost v�c 
a~po��t� se s~poklesem sv�teln�ho toku s~v�kem, odpov�d� nekvalitn�m
sv�tidl�m a~zastaral�m sv�teln�m zdroj�m. Pou��vat ni��� p��kony do
nov�ch sv�tidel umo��uje regulace, slou��c� t� k~no�n�mu �tlumu.

Pokud je vylou�eno osln�n� p�i pozorov�n� osv�tlen� scen�rie (viz bod
1), tj. nesrovnateln� nejn�padn�j�� nejsou sv�tidla samotn�, sta��
pravd�podobn� i~ni��� osv�tlenost k~lep�� orientaci, ne� bychom
dos�hli p�i osv�tlenost� obvykl� a~u�it� osl�uj�c�ch sv�tidel (to jsou
p�inejmen��m v�echna, kter� n�jak� sv�tlo pos�laj� i~vzh�ru). K~tomu
ale chyb�j� p�esn� v�zkumy. Normy mluv� o~rovnom�rnosti osv�tlenosti
�i jasu ter�nu, ale mnohem sv�tlej�� sv�tidla samotn� t�m�� opom�jej�. 

\item

��innost sv�teln�ch zdroj� a~sv�tidel -- sv�tidla zcela t�sn�, 
s~vysoce odraziv�mi zrcadly chr�n�n�mi proti korozi, jsou provozn�
levn�j�� ne� sv�tidla m�n� kvalitn�. Ze sv�teln�ch zdroj� jsou
dostate�n� ��inn� jen tenk� line�rn� z��ivky (ne v�dy lze ale jejich
sv�tlo dost dob�e nasm�rovat na c�l) s~elektronick�m p�ed�adn�kem 
a~sod�kov� v�bojky. 

\ee

Zat�m v�m jen o~dvou p��padech uskute�n�n� ,,faktoru 3``, v~obou p��padech
m�m podez�en�, �e bylo mo�n� doc�lit faktoru 4 \emph{a sou�asn�} zv��it komfort.
Jeden p��klad je onen
mnohokr�t citovan� na Kan�rsk�ch ostrovech ve m�st� Barlovento (v~t�to
�pan�lsk� provincii je v~platnosti kr�lem podepsan� z�kon o~prevenci
sv�teln�ho zne�i�t�n� u� od roku 1988), viz
\hw{iac.es/galeria/fpaz/adap.htm} -- tam by bylo mo�n� p�idat no�n� �tlum.
Druh� p��klad je z~Tren�iansk�ch Teplic 
(rekonstrukce prob�hla v~roce 1997, ne�lo p�itom asi o~dokonal�
sm�rov�n� sv�tla), URL o~n�m asi dosud nen�.

Je v�zvou v~n�kter� obci rekonstrukci venkovn�ho osv�tlen� dociluj�c�
faktoru 4 uskute�nit. Byl by to projekt, kter� by zaslou�il 
i~mezin�rodn� finan�n� podporu a~pak ov�em i~publicitu. R�d bych se na
n�m v~n�jak� m��e pod�lel. 


\section{V�ce sv�tla neznamen� v�t�� bezpe�nost}

Lid� a~instituce, kter� se �iv� v�robou, prodejem, projektov�n�m,
posuzov�n�m, instalov�n�m �i provozov�n�m osv�tlovac� techniky, v�t�inou
opakuj�, �e ��m v�ce sv�tla, t�m bezpe�n�j�� prost�ed�. Co jin�ho by
tak� m�li ��kat, �e.

Podle takov�ho pravidla by bylo nejbezpe�n�ji na poledn�m slunci, m�n�
p�i zata�en� obloze. Jist�, pokud jde o~to, vid�t v�born� na cestu,
slunce vysoko na �ist�m nebi b�v� skute�n� nejlep��. I~slunce n�zko na
nebi p��mo proti v�m spolu se sv�tlou oblohou po��d je�t� poskytuje
velmi vydatn� osv�tlen� krajiny, ale na cestu moc dob�e vid�t nen�,
j�zda proti slunci neb�v� v�ru bezpe�n� -- jde toti� o~to, odkud
sv�tlo na cestu p�ich�z�. 

Neosl�uj�c� siln� osv�tlen�, posunuj�c� vid�n� v�razn� do fotopick�
oblasti, jist� zvy�uje bezpe�nost j�zdy p�i zna�n� rychlosti -- p�esto se
neosv�tluj� v�echny silnice. V�ce viz n��e, v~��sti
\myref{doprava}{doprava}.

Pokud jde o~kriminalitu, siln� sv�tlo st�� pom��e. U� proto, �e nemal�
��st trestn�ch �in� p�ipad� na den, kdy je sv�tla mnohem v�c ne� na lampami
osv�tlen�ch ulic�ch. 

V�zkumy, kter� se sna�� nezaujat� studovat vztah kriminality a~intenzity
osv�tlen� no�n�ho ter�nu, d�vaj� m�lo pr�kazn� v�sledky, rozhodn� se ned�
��ci, �e by potvrzovaly, �e v�t�� osv�tlenost ter�nu m� na kriminalitu
n�jak� vliv. V�zkumy, kter� by zkoumaly vliv kvality osv�tlen�, nejsou
mo�n� v�bec ��dn�. Jednotliv� dobrozd�n� americk�ch �erif�, t�kaj�c� se
situace, �e n�kter� ulice prost� osv�tlovan� b�t p�estaly, jsou souhlasn�
ve smyslu, �e ke zv��en� kriminality na nich nedo�lo. Hojnost odborn�
literatury k~onomu t�matu je uvedena v~rozs�hl�m rozcestn�ku na
problematiku venkovn�ho osv�tlov�n� v�bec,
\mylabel{LiteLynx}{\h{members.aol.com/ctstarwchr/LiteLynx.htm}} (je l�pe si
jej st�hnout nap�. kliknut�m na posledn� ��dek ve str�nce
http://www.darksky.org/ida/links/, je to velk� soubor a~v~netscape4 funguj�
skoky v~n�m a� ve sta�en� verzi). 

Jsou zato v�n� n�znaky, �e sv�tidla v~zorn�m poli jsou vn�m�na jako
p�ek�ka bezpe�n� orientace, nap�. star��mi americk�mi �idi�i. Ti se
vyh�baj� je�d�n� po silnic�ch, kter� jsou osv�tlen� sv�tidly s~nemalou
sv�tivost� do sm�r� bl�zk�ch  k~vodorovn�mu -- i~kdy� tam p�edt�m, kdy�
osv�tlen� nebyly, bez probl�m�  v~noci jezdili.

Na druh� stran�, za nespornou se pova�uje skute�nost, �e lid� se c�t�
bezpe�n�ji ve v�ce osv�tlen� krajin�. To souvis� s~obvykl�m strachem
ze tmy, kter� m��e b�t n�kdy ozna�en a� za nyctofobii. Kdy� takov�
lid� za�ij� �chvatn� pozorov�n� bezm�s��n� oblohy poset� hv�zdami,
n�kdy si poprv� uv�dom�, �e p��rodn� tma je u�ite�n� v�c, bez n�� by sv�t
ztratil hodn� ze sv� kr�sy.  Strach ze pak obvykle polev�. Velmi
p�sobiv� b�vaj� tak� z�itky ze tmy v~jeskyn�ch. Viz anglicky
\amper{darksky/a/msg00029.html}.

(J� m�m osobn� zku�enost s~t�m, �e valn� v�t�ina lid�, kte�� byli
mnohokr�t u~mo�e, nezn� jeden z~nej��asn�j��ch p��rodn�ch �kaz�, toti�
,,hv�zdy v~mo�i``, sv�t�lkuj�c� plankton. To je naprosto b�n� v�c,
n�padn� za bezm�s��n�ch noc�. Kdy� �lov�k ve tm� plave, p�sob� fascinuj�c�
vodop�d sv�tla, ka�d� pohyb p�edm�tu pod hladinou zp�sob�, �e je obrys
p�edm�tu na chv�li vyzna�en hv�zdi�kami. I~pouh� pozorov�n� neru�en�
hladiny klidn�ho mo�e z~n�zk�ho mola �i lodi je n�dhern�, nezad� si 
s~pohledem na hv�zdn� nebe. Kdo to zn�, t�� se na mo�i na co nejlep��
p��rodn� tmu.) 

V�t�� pocit bezpe�� na v�ce osv�tlen� ulici znamen� ale paradoxn� vy���
ohro�en�: vede toti� k~men�� obez�etnosti. 

Za pravd�podobn� se pova�uje, �e kriminalitu sni�uje absence temn�ch
z�kout�, ve kter�ch p��choz� �patn� vid�, na rozd�l od toho, kdo je na
n�zk� okoln� jasy adaptov�n. Temn� b�vaj� ale �asto jen ve srovn�n� se
siln� osv�tlen�mi oblastmi sousedn�mi. Sn��en�m okoln�ch vysok�ch jas� se
usnadn� adaptace na temn�j�� m�sta, ��m� bezpe�nost asi vzroste. Zv��en�m
jas� by naopak klesla. V�znamnou, ale je�t� m�n� prozkoumanou roli hraje
jist� jas sv�tidel samotn�ch, kter� je v�dycky �kodliv� -- odstranit ze
zorn�ho pole plo�ky ��dov� sv�tlej��, ne� je zbytek ter�nu, je t�m�� jist�
pro bezpe�nost (a� ji� p�ed krimin�ln�mi �iny, nebo prost� pro bezpe�nou
ch�zi �i j�zdu) prosp�n�, ostatn� s~t�m z�ejm� i~v~�esku v�ichni souhlas�.

Pokud n�co zvy�uje bezpe�nost, bude to zejm�na jen kvalita osv�tlen�, 
tedy absence kontrast� p�evy�uj�c�ch dekadick� ��d, rozhodn� pak dva
��dy --  tedy v~prvn� �ad� eliminace osln�n�, nejen typu
,,disability`` , ale i~,,discomfort``.  S~osln�n�m se zrak
vypo��dat dob�e neum�, adaptovat se na mal� jasy um� zato skv�le. 

Zaj�mav� je souhrn z~mailinglistu darksky-list at yahoogroups.com ze soboty 
8. prosince 2001 -- viz kopie \amper{darksky/a} poslan� tam na Den lidsk�ch
pr�v. P��e se v~n�m mj. o~m�stech s~mal�m �i ��dn�m uli�n�m osv�tlen�m. Jde
o~m�sta s~nejbohat��m obyvatelstvem... 

V~ka�d�m p��pad� velmi uv�t�m dal�� odkazy (internetov�, tj. URL) na studie
o~t�chto ot�zk�ch -- r�d doporu��m jejich um�st�n� na v��e zm�n�n� str�nky.
(Viz podrobn�ji t� n��e, v~��sti \myref{kriminalita}{kriminalita}.)


\section{Pro� z�kony stanovuj� limit m�rn� sv�tivosti vzh�ru 0cd/klm}

Kdy� jde do horn�ho poloprostoru t�sn� nad horizont�ln� rovinu pouh�
jedno procento sv�teln�ho toku vystupuj�c�ho ze sv�tidla, zv��� se t�m
sv�teln� zne�i�t�n� zbyte�n� a� o~�ty�icet procent (p�i temn�m asfaltu
dole o~pades�t). Pokud ��st sv�tla m��� je�t� v��e, pak to m��e b�t
,,jenom`` o~dvacet procent. \emph{�ty�i procenta sv�tla unikaj�c� ze
sv�tidla m�rn� �ikmo vzh�ru zv��� sv�teln� zne�i�t�n� p�inejmen��m 
o~sto procent.} Zcela zbyte�n�. 

Stanovovat n�jak� detailn� kvantitativn� popisy, jak moc sv�tla mohou
venkovn� sv�tidla nahoru pos�lat, je ne��inn�, pokud nejde 
o~v~podstat� kvalitativn� po�adavek, aby tam nesv�tila v�bec. To lze toti�
i~laicky kdykoliv ov��it, plyne to �asto jednozna�n� u� z~konstrukce
sv�tidla. Takov� jednoduch� krit�rium obsahuj� v�echny z�kony,
omezuj�c� sv�teln� zne�i�t�n�. 

P�edpis, kter� by povoloval do sm�r� 90 a� 95 stup�� 0.5 promile, do
sm�ru 95 a� 100 stup�� 0.8 promile vypou�t�n�ho sv�teln�ho toku atd.
by sice tak� p�ed sv�teln�m zne�i�t�n�m chr�nil, ale byl by zcela
nepou�iteln�, proto�e by bylo velmi t�k� se dohadovat v~konkr�tn�ch
p��padech, zdali je spln�n. 

Samoz�ejm�, ono i~to jednoduch� krit�rium je vlastn� slo�it�j��, jde
p�esn� vzato o~po�adavek, aby m�rn� sv�tivost do sm�ru 90\dg{} od
nadiru (�i na dlouh�ch svaz�ch od ter�nu) nebyla vy��� ne� 0\,cd p�i
sv�teln�m zdroji poskytuj�c�m 1000\,lm. T�m se, podrobn�ji �e�eno,
mysl� horn� limit 0,499...\,cd\,/\,1000\,lm. P�i u�it� stowattov� HPS
v�bojky nesm� tedy sv�tivost do horn�ho poloprostoru dos�hnout cel�ch
p�ti kandel.  

Z~praktick�ch d�vod� se takov� limit nestanovuje pro nep��li� siln�
sv�teln� zdroje, se kter�mi zach�zej� v�ichni lid�: v~evropsk�
legislativ� to plat� pro zdroje slab�� ne� 1500\,lm. Ne, �e by takov�
ne�kodily, ale jejich role je dnes minim�ln�. Do takov�ho limitu se
samoz�ejm� s~rezervou vlezou v�no�n� ozdoby apod. 

Jednoduch�, t�m�� kvalitativn� limit na sv�cen� jinam ne� dol�
poskytuje sou�asn� jakous takous ochranu p�ed osl�ov�n�m. Ne
spolehlivou, ale v~praxi dost ��innou. Sv�tidlo, d�vaj�c� 0cd/klm
vodorovn� a~v�� obvykle nesv�t� moc siln� ani do sm�r�
t�sn� pod vodorovnou rovinu. P�esto jsou mezi r�zn�mi takov�mi sv�tidly rozd�ly
v~mno�stv� ne��douc�ho sv�tla jdouc�ho do sm�r� 75\dg{} a� 90\dg{} od
nadiru -- tedy toho, kter� spad� u� jen do z�ny osl�uj�c�. Takov�ho
pod�lu emitovan�ho sv�tla je u~dobr�ch sv�tidel pod �ty�i procenta (�asto
jen dv� procenta), 
viz p��klady v~publikaci 
%begin{latexonly}
{
\catcode`\%=13
\def%{\%{}}
\h{lrc102.lightingresearch.org/nlpip/results.cfm?uid=207&title=Parking%20Lot%20Luminaires} 
}
%end{latexonly}
\begin{htmlonly}
\h
 %{lightingresearch.org}
 {lrc102.lightingresearch.org/nlpip/results.cfm?uid=207&title=Parking\%20Lot\%20Luminaires} 
\end{htmlonly}
dostupn� pohodln� z~adresy
\hw{lighting.com} (v~��sti Archives si najd�te listopadovou zpr�vu 
o~National Lighting Product Information Program a~v~n� pak v~Technologi�ch
v�zkumnou zpr�vu o~osv�tlen� parkovi��; ta zachycuje stav z~konce roku 1992 
a~pou��v� pon�kud p�ehnan� hodnoty osv�tlenosti). 

N�kter� americk� z�kony dokonce jak�si limit na osl�ov�n� obsahuj� --
po�aduj� toti� pou��v�n� sv�tidel s~t��dou clon�n� ,,Full Cutoff`` 
(d�le jen \emph{FCO}). Ta
krom� v��e zm�n�n�ho po�adavku na prakticky nulovou sv�tivost ve
vodorovn�m sm�ru obsahuje i~limit na sv�tivost ve sm�ru 80\dg{} od nadiru,
toti� 100cd/klm. To u� vy�aduje jak�si m��en�, pro jednoduchost se proto 
v~n�kter�ch p�edpisech kategorie FCO nepo�aduje a~mluv� se jen o~sv�tidlech
,,pln� clon�n�ch`` (fully shielded). Zkracovat by se to mohlo asi \emph{FS}.
Samoz�ejm�, ka�d� FCO sv�tidlo je tak� FS. 

V~budoucnu, a� se v�ce lid� sezn�m� s~kvalitn�m osv�tlov�n�m, omezuj�c�m
nesmysln� sv�teln� zne�i�t�n�,   jist� m��e b�t u�ite�n� stanovit
slo�it�j�� limity na sv�tivost nad 75 stup��, zat�m se snad m��eme
spolehnout na odborn�ky vyb�raj�c� moud�e ze sv�tidel t��dy FCO (nebo jen
FS) takov�, kter� v�� nepos�laj� v�ce ne� dvacetinu sv�ho sv�teln�ho toku.
M�j program ies2tab, viz nap�. \amper{light/ies2} takovou veli�inu u�
po��t�, spolu s~dal��mi, jako on�m p��sp�vkem k jasu oblohy 
a~s~klasifikac� do t��d clon�n�. Krom� programu sam�ho ve stejn�m adres��i 
najdete i spoustu v�sledk� pro sv�tidla r�zn�ch v�robc�, bude jich je�t�
p�ib�vat (r�d tam za�ad�m ta, kter� pou��v�te, sta�� zp��stupnit 
jejich ies soubory).

Z~limitu 0cd/klm neplyne, �e jedinou vyhovuj�c� geometri�
sv�tidla je takov�, kdy dole sv�tidlo kon�� rovinn�m sklem. P�esto je
takov�ch p��pad� naprost� v�t�ina. Jsou ale i~sv�tidla s~prohnut�mi
refraktory, kter� podm�nku FCO um� splnit (ot�zka je jen, jestli trvale,
pokud toho nedociluj� op�t nepr�hledn�m krytem na okraj�ch), jsou
i~,,ozdobn�``, ale zcela dob�e osv�tluj�c� sv�tidla se svisl�m sklen�n�m
v�lcem, kter� jsou tak� Full Cutoff (nap�. ze s�rie Promenade od
Architectural Area Lighting, viz onen adres��).


\subsection{K p��sp�vku Dion�za Ga�parovsk�ho}

(tj. k~\svetlaren{message/107}, archiv je jen pro �leny, p�ihlaste se,
viz t� u� m� d��v�j�� reakce \ampsv{a/msg00146.html}, kde jsou dal��
odkazy)

kter� pova�uje pro um�l� zv��en� jasu oblohy za rozhoduj�c� sv�tlo m���c�
do vzduchu od osv�tlen�ho ter�nu, je u� skoro v�e �e�eno v��e. 
Pr�v� jeho p��sp�vek byl jeden z t�ch (druh� byl od Davida Keitha), kter� 
m� ponoukly, abych se pustil po��t�n� ,,Light Pollution Increment``. Pro mix
sv�tidel v~konkr�tn�m m�st� by programem ies2tab �lo spo��tat, kolikr�t
hor�� je p��m� sv�tlo ze sv�tidel do horn�ho poloprostoru, asi to nikde 
v~na�ich zem�ch nebude pod hodnotu 1, �ekl bych, �e to sp�� bude 2.  Budu-li
m�t kompletn� ies soubory (jdouc� nahoru a� do sm�r� s~nulovou sv�tivost�,
tj. u~non-FS a� po 180 stup��) pro nov� uli�n�/silni�n� sv�tidla u��van�
tam �i onde, r�d to spo�tu (m��ete ov�em i~sami). Skute�nost m��e b�t sp��
je�t� hor��, proto�e od �lenit�ho ter�nu se dost�v� m�n� sv�tla do sm�r�
bl�zk�ch k~vodorovn�m, kter� nejv�c p�isp�vaj� k~jasu oblohy. Pravda, mezi
nov�mi IP65 a~IP66 sv�tidly nebudou asi ta silni�n� nejv�t��m �k�dcem, t�m
budou nov� osl�uj�c� ,,dekorativn�``. 

V~jednom ale doc. Ga�parovsk� pravdu m�: uprost�ed izolovan� mal� obce je
pro jas oblohy skute�n� rozhoduj�c� sv�tlo, jdouc� nahoru (a~rozpt�len�
zp�t dol�) od osv�tlen�ho ter�nu. Kousek od obce to ale u� neplat�, d�le
t�m m�n�. Nemus� to platit ani v~rozlehlej��m m�st�.

Jak je to s~ne�istotami uvnit� sv�tidel v~praxi, ne za rok dva, ale za
deset let, a~nakolik se daj� o�istit (a~�ist�), to by mne velmi zaj�malo. 
Jin�mi slovy, kter� IP66 sv�tidla z�stanou IP66 po��d, tj. cel�
�tvrtstolet�.  Jednou z~mo�n�ch odpov�d� je m��en� pod sv�tidly 
s~�erstv�mi v�bojkami, v�dy b�hem prvn�ho roku po jejich v�m�n�. Nepletu-li
se, alespo� IP65 sv�tidla jsou u� n�kde v~u��v�n� takov�ch deset let, ne?


\section{Pln� clon�n� sv�tidla nevy�aduj� men�� rozestupy sto��r�}

Je pravda, �e pokud se n�kde m� instalovat zcela nov� osv�tlovac�
soustava a~porovn�vaj� se dv� sv�tidla t�ho� v�robce, kter� se li��
jen refraktorem,  pak takov�, kter� m� dole kryt prohnut�, dopadne 
v~jist�m ohledu l�pe ne� to, kter� m� kryt rovinn�. Ve kter�m ohledu:
sv�tlo jdouc� do m�n� strm�ch sm�r� se na vodorovn�m krytu odr�� v�ce
zp�t dovnit� sv�tidla, proto�e dopad� na kryt pod v�t��m �hlem. Pokud
je tedy pro osv�tlovac� soustavu rozhoduj�c� sv�tlo, kter� jde t�eba
a� 75 stup�� od vertik�ly, planparaleln� vodorovn� sklen�n� deska jej
pon�kud ubere ve srovn�n� s~dol� vypukl�m plexisklov�m krytem. 

Kdyby �lo jen o~odraz, propu�t�n�ho sv�tla je p�i pr�chodu pod �hlem
dopadu men��m ne� 40\dg{} a� 91\,\%, zat�mco p�i �hlu dopadu 75\dg{}
zb�v� jen 61\,\% (p�i indexu lomu 1.54), o~t�etinu m�n�. To je ale u�
sm�r na hranici u�ite�nosti, ve sm�ru n�kdy doopravdy u�ite�n�m, jen
70\dg{} od nadiru, je �bytek sv�tla v�t��m odrazem jen p�tina. 

Ve skute�nosti je rozd�l tak� v~absorpci sv�tla: �ir� nov� plexisklo
t�m�� neabsorbuje, zat�mco b�n� sklo ano, dv� a� t�i procenta, p�i
�ikm�m pr�chodu je�t� v�ce. Tomu lze odpomoci volbou neabsorbuj�c�ho
skla, toti� takov�ho, kter� m� velmi n�zk� obsah �eleza. Takov� je
dra���, proto�e se tav� a� p�i vy���ch teplot�ch. B�n� se pou��v� jen
u~sol�rn�ch kolektor� (a~i~tam dosud n�kte�� v�robci �et�� ob�as
u�it�m oby�ejn�ho skla), proto se mu ��k� sol�rn�. Napohled se pozn�
tak, �e jeho hrana nen� zelen� -- to je i~d�vod, pro� po n�m
z~estetick�ch d�vod� ob�as sahaj� architekti, kte�� cht�j� doc�lit
skute�n� �ir�ch sklen�n�ch prvk�. Zaj�malo by m�, kte�� v�robci
sv�tidel u� n�zko�elezn� sklo u��vaj�, moc by t�m sv� sv�tidla
nezdra�ili. Jste-li takov�m v�robcem nebo v�te-li o~n�jak�m, budu moc
r�d, kdy� mi to prozrad�te. 

Odraz zp�t do sv�tidla  neznamen�, �e se sv�tlo ztrat�. P�i
odrazivosti zrcadlov�ch ploch 0,9 po n�jak�ch t�ech odrazech (pro ono
m�lo strm� jdouc� sv�tlo) zase bude sv�tlo sm��ovat dol�, tak�e v�ce
ne� dv� t�etiny zp�t odra�en�ho sv�tla se znovu budou dr�t ven. Rozd�l
mezi prohnutou plexisklovou spodn� ,,vanou`` a~rovinn�m sklem se tak
d�le sni�uje, p�esto p�i jinak toto�n�ch ostatn�ch parametrech n�jak� z�st�v�
-- sv�tivosti do sm�r� nad 70 stup�� jsou ni���. 

Nen� ale nijak nutn�, z�st�vat p�i u�it� sv�tidla s~vodorovn�m sklem 
u~stejn�ho zbytku optick�ho syst�mu.  Dokonce je pro danou �lohu mo�n�
pou��t sv�tidlo �pln� jin� -- nap�. vysoce ��inn� sv�tidlo v�t��, kategorie
,,shoebox`` (a� vlastn� hranat� b�t nemus�) m�sto ,,cobrahead``.  Je tak
mo�n� doc�lit p�i dan�m elektrick�m p��konu rovnom�rn�j�� (ba  i~vy���)
osv�tlenosti �i jasu ter�nu s~v�born�m pln� clon�n�m sv�tidlem ne� se
zastaral�m typem sv�tidla s~nezanedbateln�m tokem do horn�ho poloprostoru. 

Modern� literatura nicm�n� doporu�uje, pro v�t�� kvalitu osv�tlen� (v�t��
rovnom�rnost a~ni��� osln�n�), pou��vat rad�ji men�� rozestupy sto��r�, viz
knihu \mylabel{alg2001}{Advanced} Lighting Guidelines 2001, dostupnou jako
pdf na
\hw{newbuildings.org}.

U~dosavadn�ch osv�tlovac�ch soustav v~�esku na�t�st� rozestupy sv�tidel
b�vaj� nevelk�, b�n� jen dvaap�ln�sobek �i trojn�sobek jejich v��ky, co�
usnad�uje doc�len� v�born� rovnom�rnosti osv�tlen� a~potla�en� osln�n� 
v~maxim�ln� m��e (sv�tivost nad 70\dg{} m��e b�t ji� zcela mal�). U~v�ech
soustav, kter� nemaj� vzd�lenosti sto��r� nad �ty�n�sobek jejich v��ky, je
rozd�l mezi refraktory (planparaleln�mi a~menisky, ba i~fresnelovsk�mi) 
z~hlediska sm�rov�n� sv�tla do u�ite�n�ch �hl� nepodstatn�. 

Nov�ch soustav, kde by n�kdo cht�l �et�it na po�tu sloup�, se instaluje
m�lo, a~je ot�zka, kter� z~nich jsou v�bec pot�eba. Nov� americk� z�kony
zpravidla stanov�, �e jen pokud se ned� doc�lit bezpe�nosti dopravy jin�mi
prost�edky (sv�teln� odrazky, sn��en� rychlost po setm�n�), sm� se
p�ikro�it k~instalaci osv�tlovac� soustavy, to je tedy krajn�, nouzov�
mo�nost. Krom� toho jsou hlavn� p�i velk�ch rozte��ch sto��r� (a~siln�ch
sv�teln�ch zdroj�ch) kritick� emise sv�tla nad 75 stup��, kter� u~jin�ch
ne� pln� clon�n�ch sv�tidel jsou st�� v~p�ijateln�ch mez�ch. �e by takov�
nevhodn� sv�tidla mohla zv��it bezpe�nost no�n�ho provozu, je v�ru sporn�. 


\subsection{P��klad Aleny Muchov�}

Kdy� jsem zkou�el po��tat stejnou �lohu jako pan� ing. Muchov�
(�asopis Sv�tlo 3/2001 a~podrobn�ji Zpravodaj spole�nosti pro rozvoj
ve�ejn�ho osv�tlen� 2-3/2001), p�i volb� fotometrie ge8732.ies (to je
typ M-250A2) jsem pro stejn� parametry dostal st�edn� jas 0,84 cd\ms{}
a~rovnom�rnost 0,44. Ob� p�i libovoln� volb� parametr�, kter� pan�
in�en�rka neuv�d�: asfaltu R1 a~�initeli �dr�by 1 -- ta druh� hodnota
je jist� nere�ln�, vyn�sobit si v�sledek n���m jin�m ne� jedni�kou ale
ka�d� um�, podle toho, jak dobr� a~udr�ovan� sv�tidla p�edpokl�d�.

V~takov�m p��pad� ale dopad� na c�lovou plochu jen 33\,\% sv�tla
vych�zej�c�ho  z~onoho sv�tidla, co� je v�ru velk� pl�tv�n�. Nen� divu,
kdy� je sto��r tak vysok� a~vozovka tak �zk�. Hospod�rn� osv�tlov�n� by
vy�adovalo bu� mnohem u��� vyza�ovac� charakteristiku (typu I, ale
posunutou bez n�klonu sv�tidla do vozovky), nebo ni��� sto��ry. To ale nen�
jedin� vada takov�ho �e�en�. Ta druh�, podstatn�j�� je, �e norma nestanov�
jen po�adavek na st�edn� jas a~pod�l minim�ln�ho a~st�edn�ho jasu, ale tak�
na pod�lnou rovnom�rnost a~stupe� osln�n�. Kdy� m� �e�en� n�jak� norm�
vyhovovat, tedy v�em  jej�m po�adavk�m, ne jen vybran�m. A~pokud ne v�em
zcela, pak je pot�eba v�it, kter�m l�pe, kter� jsou pro vid�n�
podstatn�j��. 

Dv� t�etiny sv�tla padaj�c� mimo c�lovou plochu, to je mimo jin� zcela
zbyte�n� p��sp�vek ke sv�teln�mu zne�i�t�n� (u~sv�tidel, kter� uv�d�
Alena Muchov�, je to asi m�n�, viz vy��� jasy Lpk, ale i~tam jist�
v�ce ne� polovina -- p�epo��tat to nemohu, nena�el jsem ve�ejn�
dostupn� fotometrick� �daje o~nich). U� proto je vhodn� volit
osv�tlovac� soustavu jinak. Nejsn�ze s~ni���mi sto��ry. Pou�il jsem
op�t jako p��klad sv�tidla GE, tentokr�t FCO typy z~�ady M250.
P�ipom�n�m, �e �lo o~osv�tlen� dvou pruh� vozovky po 3,5\,m, 
s~vylo�en�m 1\,m nad jeden z~pruh�. Sv�teln� tok lampy je p�edpokl�d�n
4000\,lm (tolik m��e m�t dobr� 50W HPS v�bojka), jasy po��tal program
Aladan. 

{
\newcommand{\m}[1]{\multicolumn{2}{|c|}{#1}}
\noindent \begin{center}
\hbox to 0 pt {
\begin{tabular}{|cc|c|c|cc|c|cc|c|cc|}
\hline
\m{pod�ln�}      & st�edn�     & rel. jas & \m{z�vojov�}& strana & nad & na vo-  
            & ies    & \textit{h} & \textit{d} \\
\m{rovnom�rnost} & jas         & min.&\m{  jas }   &        & 75\dg    & zovku
            & soubor &   &   \\
\m{(nad 0.7)}    & /cd.\ms    &  /st�.   &  \m{/cd.\ms}&      &\m{/1\%}&&\m{/m}\\    
lev� & prav�   & (0,8)    & (0,4)    &st�.&max. &&&&&&   \\\hline

0,77 & 0,65    & 0,81     & 0,44    &          & & lev�  &&&&& \\ 

0,66 & 0,71    & 0,80     & 0,44    &0,06&0,16 & prav�    
                          & 1,0 & 48 & ge636&  7 & 24 \\\hline

0,59 & 0,60    & 0,79     & 0,58    &    &     & st��d. &&&&& \\

0,68 & 0,65    &  0,82    & 0,61    &0,06&0,11& prav� 
                        & 1,5 & 53 & ge614& 8 & 24 \\\hline
\hline
\end{tabular} } \end{center}
}

V~obou p��padech je osln�n� sv�tidly velmi mal� (maxima z�vojov�ho jasu
vlivem nejbli���ho sv�tidla lze ostatn� v~aut� odstranit pou�it�m b�n�
protislune�n� clony, spousta lid� to tak d�l�), zaj�mav� je ni��� tok do
oslniv�ch sm�r� z~prvn�ho sv�tidla s~prohnut�m refraktorem (ge636, ale
i~1,5\,\% je hodnota velmi n�zk�), druh� je obvyklej�� sv�tidlo
s~vodorovn�m sklem, FCO jsou ob�. 
       
Elektrick� p��kon pot�ebn� na takov� kvalitn� osv�tlen� je dokonce ni���
ne� v~�e�en� pan� Muchov� (pravda, ve skute�nosti by pro praxi, pokud by se
norma m�la dodr�et, bylo nutno volit 70W v�bojky, udr�ovac� �initel nen�
1). T�m nechci tvrdit, �e uveden� �e�en� s~ni���mi sto��ry je v�born�,
jist� by se na�lo s~jin�mi sv�tidly �e�en� lep��, jen m�t ies soubory od
v�ech sv�tidel p�ich�zej�c�ch  v~�vahu (�ekn�me s~kryt�m alespo� IP65)
a~program, kter� vybere s�m sadu dobr�ch variant pro dal�� zkoum�n�.
V~ka�d�m p��pad� je mo�n� danou �lohu �e�it �sp�n� i~s~FCO sv�tidly.

Je�t� pozn�mku k~rozd�lu mezi limity pro osv�tlenosti a~jasy. Za prv�,
jde-li o~jasy, je na m�st� u~nov� realizace db�t na to, aby vozovka byla co
mo�n� sv�tl� -- ne pak na asfalt �ern� jak uhel sv�tit soustavou spo�tenou
pro asfalt virtu�ln�. Za druh�, sv�tidla s~velk�mi sv�tivostmi do sm�r� nad
75 stup�� sice osv�tlenost vozovky moc nezvy�uj�, ale jas ano, d�ky
kvazizrcadlov� slo�ce rozpt�len�ho sv�tla. Jak je ale ta velk�  a~jak� m�
skute�n� charakter, to ve skute�nosti st�� v�me, nav�c se ona slo�ka velmi
m�n� s~�asem -- roste, jak se vozovka provozem vyhlazuje.  BRDF
(dvojsm�rnou reflek�n� distribu�n� funkci) pro konkr�tn� p��pady nezn�me,
je to jen hran� s~��sly, kter� maj� m�lo spole�n�ho s~realitou. (Je
zaj�mav�, �e dnes realitu celkem dob�e zkoumat m��eme, sta�� k~tomu
digit�ln� fotoapar�t na ty�i, temn� noc a~jedno rozsv�cen� sv�tidlo --
kdopak se do takov�ho zkoum�n� skute�n�ch ter�n� pust�, m� u� n�kdo takov�
v�sledky?)  Krom� toho, radovat se z~v�t��ch nebo i~z~rovnom�rn�j��ch jas�
p�i u�it� non-FCO sv�tidel, je nerozum -- ony ty v�t�� jasy pro �hly odrazu
(a~tedy zhruba i~dopadu)  nad 80\dg jsou vlastn� zn�mkou, �e pou�it�
sv�tidla jsou zbyte�n� osl�uj�c�.

(Vezmeme-li osv�tlenosti, tedy i~jasy lambertovsk� plochy, i~pro star�
sv�tidlo GE M400 dostaneme nap�. p�i pou�it� verze s~prohnut�m
hladk�m refraktorem rovnom�rnost osv�tlenosti hor�� ne� p�i u�it�
rovinn�ho skla (ge1003.ies versus ge1001.ies), pro 12m sto��ry po
66\,m, jak m� ve sv�m �e�en� pan� Muchov�. U~uveden�ch  M250 (636
vers. 614) je to tak� tak, ostatn� i~pro jasy ve v��e uveden�m p��klad�
-- je zaj�mav�, �e i~dal�� n�kter� konfigurace ,,sag glass`` jsou FCO,
krom� 636 je�t� 275 a~280, tj. p�esn� ge280.ies.) 

Ve skute�nosti je pou��v�n� jasu vozovky pro rozvahu, jak na ni
sv�tit, jen velk� zjednodu�en� problematiky, jak post�ehnout d�le�it�
v�ci. Jde samoz�ejm� sou�asn� o~kontrasty takov�ch v�c�. Pou��v� se 
k~tomu metoda STV (Small Target Visibility), ale i~ta je velk�m
zjednodu�en�m, nejde toti� ve skute�nosti jen o~mal� �tvere�ky, ale 
i~o~p�edm�ty o~dost v�t��, t�eba lidi. V~n�kter�ch oblastech vozovky,
je-li osv�tlen� ,,naplacato`` soustavou s~velk�m pom�rem rozte�e
sto��r� k~v��ce, m��e b�t kontrast snadno velmi mal�, i~kdy� je t�eba
dan� p�edm�t pohlcuje sv�tlo o~dost m�n� ne� asfalt. Pomoci m��e asi
jen pou�it� osv�tlovac� soustavy s~hust�ji rozm�st�n�mi sto��ry 
a~dob�e clon�n�mi sv�tidly (s~mal�mi sv�tivostmi mo�n� u� kolem 65\dg),
kter� d� vyniknout skute�n�m albed�m v�c� na cest� a~kolem n� 
a~neodv�d� pozornost na sebe samu. 


\subsection{P��klad Davida Keitha}

jsem komentoval u� d��ve, viz \amper{/darksky/a/msg00027.html} (odkaz na
jeho �e�en� viz na konci on� zpr�vy). Po �prav� programu ies2tab, aby
po��tal i~osl�uj�c� sv�teln� tok mezi 75 a~90 stupni, jsem s~pot�en�m
zjistil, �e daleko
nejlep��m �e�en�m jeho �lohy je pr�v� prv� z~uveden�ch FCO sv�tidel, 
s~pod�lem osl�uj�c�ho emitovan�ho sv�tla jen n�co p�es dv� procenta. 


\subsection{St�rnut� sv�tidla a~udr�ovac� �initel}

Kdy� se distribuce sv�teln�ho toku pro nov� sv�tidlo n�sob� konstantou
men�� ne� jedna, aby se tak jednodu�e vyj�d�ila skute�nost, �e za�l�
�i �pinav� sv�tidlo nesv�t� u� tak, jako nov�, m��e to b�t p�esn� pro
celkov� emitovan� sv�teln� tok (akor�t tu konstantu st�� kdo zn�).
Aby to byla pravda pro celou distribuci, to se zd� b�t jen zbo�n�m
p��n�m. Pokud nap�. zkoroduj� aluminiov� plochy, izotropn� ��st
distribuce (p��m� sv�tlo z~ho��ku v�bojky) z�stane stejn�, ale maxima
sv�tivosti do sm�r� kolem 70 stup�� se jist� rozost��. To asi sn���
rovnom�rnost osv�tlen� pro soustavu s~velk�m pom�rem rozte�e k~v��ce
sloup�. Nem�-li se pl�tvat tak vz�cnou v�c�, jako je elekt�ina, je
pot�eba zn�t skute�n� pom�ry po deseti, dvaceti letech. V�po�ty
zalo�en� na velmi zjednodu�uj�c�ch p�edpokladech plat� pro star�
soustavy jist� je�t� m�n� ne� pro nov�. Jen jedno lze ��ci s~jistotou:
sv�tidlo, kter� neosl�ovalo jako nov�, nebude osl�ovat ani jako star�.
Tento d�le�it� parametr osv�tlovac� soustavy proto stoj� za to zvolit
tak dobr�, jak jen to jde. 

Na druh� stran� mus�m p�iznat, �e dol� prohnut� refraktor, pokud by z�stal
dokonale �ir�, m� v�hodu p�ed vodorovn�m sklem co se t��e sv�tivost� daleko
od nadiru. U~prohnut�ho hladk�ho refraktoru se usazuje p��padn� �p�na v�ce
v~nejni���m bod�, co� tak moc nevad�, v~nadiru je ter�n obvykle nejv�ce
osv�tlen, ba m�v� i~nejvy��� jas. U~vodorovn�ho skla se usazuje
rovnom�rn�ji a~vad� hlavn� �ikm�mu pr�chodu sv�tla. Pokud se ale sklo velmi
t�sn�ho sv�tidla o�ist� p�i ka�d� v�m�n� v�bojky (tedy aspo� jednou za �est
let), nebude to velk� probl�m. Sklo se na rozd�l od plexiskla skute�n�
snadno a~bez �jmy o�istit d�. 

\section{Posl�n� sv�teln�ch technik�}

Za��n�-li se hovo�it o~�kodliv�ch aspektech venkovn�ho osv�tlen�, st�� to
m��e nechat v~klidu profesion�ly, kte�� se takov�mu oboru l�ta dle sv�ho
nejlep��ho v�dom� a~sv�dom� v�nuj�. To nen� unikum jejich oboru -- p�ed
podobnou zm�nu paradigmat byli u� d�vno postaveni stavitel� p�ehrad, zvlṻ
t�ch velk�ch, stavitel� a~provozovatel� jadern�ch elektr�ren (mo�n� to
postihne i~budovatele d�lnic), ale tak� zem�d�lci, p�inejmen��m evrop�t�.
Trvale udr�iteln� zem�d�lstv�, u~kter�ho budou v�ichni souhlasit, �e si
zaslou�� mas�vn� podporu, nespo��v� ,,v produkci`` masa, ml�ka a~vajec (�i
p�enice), ale v~p��i o~krajinu jako rozhoduj�c� kulturn�  a~p��rodn�
d�dictv�, v�etn� harmonick�ho spolu�it� lid� a~dom�c�ch zv��at v~n� -- snad
postupn� op�t takov�ho, jako zn�me t�eba  z~poh�dek, i~kdy� v~podob�
modern�ho organick�ho zem�d�lstv� postaven�ho na v�deck� z�klady a~se
slu�n�m v�nosem velmi kvalitn�ch potravin. 

Zat�mco venkovn� osv�tlov�n� je�t� st�le pro��v� boom, kdy mnoho lid�
m� dojem, �e osv�tlit kdejakou st�nu �i v� (nemluv� o~reklamn�ch
tabul�ch) je ten prav� pokrok, rozor�v�n� mez� a~nap�imov�n� potok�
n�m tak u� nep�ipad�, r�di bychom, aby se n�jak�m kouzeln�m proutkem
vr�tily do p�vodn� podoby (u~potok� a~�ek to mnoh�m lidem je�t� nen�
tak jasn�, ostatn� svazovat je do um�l�ch koryt je dobr� obchod, �e).

Venkovn� osv�tlov�n� nem� prom�nit noc v~den, nen� v�t�zstv�m nad noc�
jako symbolem zla a~nebezpe��. Noc je obdob�, kter� m� sv�j smysl, 
i~pro lidi 21. stolet�. Kdejak� stavby, skv�le osv�tlen� po cel� den,
nemusej� b�t nutn� stejn� dob�e vid�t cel� i~v~noci, turista, kter� je
ve dne zme�kal, m��e po�kat do r�na, aspo� zaplat� dal�� nocleh. M�-li
ve�ern� um�l� osv�tlen� dodat slavnostn� n�lady, asi nesm� b�t zapnut�
ka�d� ve�er, nato� a� do r�na -- i~skv�l� divadeln� p�edstaven�
trvaj�c� d�le ne� t�i hodiny za��n� b�t �navn�, stejn� jako chodit na
divadeln� p�edstaven� ka�d� ve�er. Apropos, osv�tlen� sc�ny v~divadle
m��e b�t dobr�m vzorem pro p��le�itostn� osv�tlen� stavebn�ch
monument� -- ru�ily v�s n�kdy v~hledi�ti reflektory? Jdete-li po
m�st�, reflektory b�vaj� mnohem n�padn�j�� ne� jejich c�l. V~divadle
tak� reflektory osv�tluj� jen to, na co se m� div�k soust�edit --
podobn� u~staveb m� smysl zd�raznit jen detaily, kter� ve dne uniknou,
a~to jen v~mno�stv�, kter� je p�im��en�. 

Zvlṻ morbidn� mi p�ipad� p�cha na skv�le osv�tlen� strom -- nevypad�
n�hodu p���ern�? Jakkoliv to m��e b�t ohromn� sv�teln�-technick� v�kon,
p�kn� je strom jen s~osv�tlen�m p��rodn�m, t�eba i~no�n�m.  Krom� toho, on
ten osv�tlen� strom um�l�m no�n�m sv�tlem trp�, bohu�el neum� ut�ci
(a~nejsp�� nem� kam) (v�mluvn� �l�nek o~fat�ln�m vlivu no�n�ho sv�tla na
stromy i~lidi viz \hw{record-journal.com/archives/index.inn?loc=detail&doc          
=/2001/December/08-896-01Page1.txt}). P�kn�m p��kladem um�l� situace, kde
lid� obdivuj� no�n� p��rodu, je expozice ve Dvo�e Kr�lov�, jak si
vzpom�n�m: tam je t�m�� tma, �lov�k se mus� dost dlouho adaptovat. Pak se
ale do�k� p�kn�ch z�itk�.

Sv�teln� experti, kte�� se chop� mo�nosti zastavit destrukci no�n�ho
prost�ed�, maj� p�ed sebou hodn� v�zev a~mnoho u�ite�n� pr�ce, nejsou
odk�z�ni na to, osv�tlovat dal�� a~dal�� v�ci a~p�id�vat sv�tla v�ude
mo�n�. To je jejich velk� v�hoda p�ed staviteli p�ehrad a~elektr�ren.
Ti, kte�� se nespokoj� s~ojedin�l�mi popul�rn�mi �esk�mi texty, ale
op�ou se  o~rozs�hlou literaturu sv�tovou (anglickou, italskou,
�pan�lskou, n�meckou, japonskou, ...), mohou z�skat rychle hodn�
v�domost�  a~n�skok p�ed ostatn�mi. S~chut� do toho. 

Ono toti� um�l� osv�tlen� nen� zt�lesn�n�m �istoty a~dobra. U� proto, �e na
n�j pot�ebn� elekt�ina se z�sk�v� �pinav� a~se zdrcuj�c�m dopadem na
budoucnost. N�co osv�tlit nebo ne, nen� ot�zka jen na�� z�liby, ale
odpov�dnosti. Zahrnout ,,externality`` do ceny elekt�iny nen� snadn�, ale
jestli se maj� ve�ejn� prost�edky vynakl�dat na jej� spot�ebu tam, kde je
��inek sporn�, by odpov�dn� ob�an� m�li u� dnes st�le �ast�ji odpov�dat
z�porn�. 

Dal�� �ten� (v�. tohoto) je dostupn� z~adresy \h{svetlo.astro.cz} --
ta vede i~na adresy do sv�ta. 

\section{K p��sp�vk�m do konference svetlo}

(tj. \ampsv{})

\subsection{��m sv�t� na �eleznici 
a~k~dal��m pas��m �vodn�ho p��sp�vku Tom�e Maixnera, hlavn� k~jas�m}

(tj. k~\hw{dql.cz/texty/faktor4.htm}; n�kter� pozn�mky jsou nerelevantn�,
pokud nem�te p�ed sebou onen text.)

\bi
\item
Pan ing. Tom� Maixner ve sv�m �vodn�m textu rozeb�r� sv�cen� na �eleznici.
Ale k~tomu j� napsal u� p�edt�m tak� p�r podrobn�j��ch v�t, viz text
\texttt{revoluce.*} v~adres��i \httpml{} (a~d�le \url{texty_html} nebo
\url{texty_pdf}; zapomn�l jsem vystaven� toho p��sp�vku ozn�mit v~z��� 
v~mailinglistu \ampsv{}, omlouv�m se). Pom�rn� se shodujeme. A� na to, �e j�
si krom� t�ch star�ch smaltovan�ch sv�tidel (jestli jsou skute�n� tak
�patn�, stoj� za v�zkum) v��m�m u� l�ta i~nov�j��ch, s~hlin�kov�m
reflektorem, kter� dnes nab�z� nikoliv Elektrosvit komunistick�, ale Nov�
Elektrosvit, kter� k~propo�tu jejich funkce nab�z� program pana Maixnera.
Jak jsou �patn�, nev�m, ale hlin�k ur�it� neopr�sk�v�. Jednu chybu ale
ohledn� t�ch smaltovan�ch sv�tidel p�izn�v�m: jako kos�nov� z��i� se jejich
dif�zn� reflektory rozhodn� nechovaj�, jak jsem si posl�ze v�iml. 
 
\item
O~p��kladech, kdy se sv�tidlo stane ��inn�j�� pomoc� fresnelovsk�ho
refraktoru, bych se r�d dozv�d�l. 

\item
O~sv�cen� do mlhy jsem v~archivu listu svetlo nic nena�el, p�ipad� mi
to zmate�n�. 

\item
Po�ty s~procenty vypl�vaj� z~nep�esn�ho �ten� citovan�ho odstavce.
P�esto, v~tom odstavci m�m zav�d�j�c� formulaci. B�n� nov� sv�tidla
\emph{s vypoukl�m spodn�m krytem} pos�laj� do nesmysln�ch sm�r� asi
m�lokdy cel�ch t�icet procent sv�tla. Spojka ,,i`` sice ne��k�, �e to
je b�n�, ale d�v� �patn� n�znak. �daj o~t�iceti procentech lze
aplikovat jen na soubor r�zn�ch typ� nov�ch sv�tidel, v�etn� t�ch,
kter� sv�t� zvlṻ vydatn� vzh�ru.

\item
Formulace o~vyu�it� sv�tla p�esm�rov�n�m jsou vskutku redundantn�, ale
pro zd�razn�n� to nen� od v�ci. Prvn� formulace je ale nep�esn�: nen�
samoz�ejm�, �e se sv�tlo, kter�mu se zabr�n� j�t do ne��douc�ch sm�r�,
vyu�ije jinde. Jen se m��e z~valn� ��sti vyu��t (nejlep�� zrcadla si
dlouho zachov�vaj� odrazivost 93\,\%), m��e se ale tak� pohltit temn�mi
clonami. 

\item
Obavy, �e by doporu�ovan� sv�tidla nad vozovkami dok�zala neosv�tlovat
ter�n v~���ce n�jak� ten metr pod�l nich jsou sm�n�, i~u~t�ch
v�born�ch tam jde aspo� t�etina jejich sv�tla. 

\item
Je pravda, �e sod�kov� v�bojky vyd�vaj�c� t�� sv�teln� tok l�kaj� hmyz
mnohem m�n� ne� rtu�ov�. Ale l�kaj� jej p�ece, a~proto�e b�vaj� mnohem
siln�j�� (hlavn� ne� vy�eptal� nesmrteln� rtu�ov� sta�enky), dokonce 
i~n�kdy v�ce, takov� pozorov�n� jsem u�inil letos u~koul� v~Dedink�ch. 
 
\item
N�sleduj�c� pov�d�n� o~jasech mi p�ipad� m�rn� �e�eno zmaten�; i~kdy�
bylo ps�no jist� ve sp�chu, p�esto to od odborn�ka na vid�n� zar��
(t�eba tvrzen� o~neline�rn�m vztahu jasu a~osv�tlenosti: jas je
nepochybn� \emph{line�rn�} kombinac� osv�tlenost� z~r�zn�ch sm�r�). 
Jde zjevn� o~provokuj�c� nads�zky, d�ky za n�. 

M�j citovan� text ��k�, �e se a� p�i absenci osl�uj�c�ch ploch zrak vskutku
p�izp�sob� jasu osv�tlen�ho ter�nu, jinak to nedok�e. �e pak rozli�� men��
kontrasty, jsa adaptov�n, je samoz�ejm�. N�vrh pou�it� polovi�n�
osv�tlenosti �i jasu ter�nu je v�sledkem sp��e konzervativn�ho odhadu zisku
schopnosti rozli�ovat. U� proto, �e u� drobn�mi pohyby zraku, kter�m se
m�lokdo vyhne, se p�ekr�vaj� na stejn�ch m�stech s�tnice v~kr�tk�m sledu
skute�n� sledovan� c�le s~osl�uj�c�mi sv�tidly, jsou-li sv�tidla �hlov�
bl�zko (na dlouh� ulici se klidn� mohou vej�t i~do oblasti sakadick�ch
pohyb� oka, kter� m�v� pr�m�r tak 2,5\dg).  Je to ale jen m�j odhad, v�zkum
takov�ho druhu nezn�m, mluv� se o~n�m jako o~pot�ebn� v�ci (nebylo by tak
obt��n� jej prov�st, sta�il by na to asi dlouh� k�ilt a~tmav� br�le). 

Zrakov� apar�t nem� probl�m se st��dav�mi pohledy na jasy, kter� jsou 
v~pom�ru jedna k~deseti (nebo hodnocen�m takov� sc�ny na jeden pohled),
sn��en� pr�m�rn�ho jasu na polovinu proto nep�in�� velkou zm�nu. P�i
jasech kolem desetiny kandely na metr �tvere�n�, tedy uprost�ed mezopick�
oblasti vid�n�, jde st�le rozli�ovat i~jasy li��c� se tak o~�est procent,
pro mal� prostorov� frekvence, o~kter� na silnici mysl�m jde (pro velk�
jasy je to �ekn�me �ty�i procenta -- pro vy��� frekvence sta�� rozd�l
men��, a~v�ce se sni�uje s~rostouc�m st�edn�m jasem).  Ostatn�, pro� asi
normy uv�d�j� doporu�en� osv�tlen� z�n v~jasov�ch kroc�ch po mocnin�ch
dvou? Asi proto, �e polovi�n� jas nen� moc velk� zm�na. J� vlastn� jen
tvrd�m, �e p�i radik�ln�m sn��en� osl�ov�n� je mo�n� klidn� osv�tlit 
o~kategorii slab�ji. Nedivil bych se ale, kdyby to bylo o~dv�, tedy
�ty�ikr�t. My�lenka, �e za�azen� ulice o~kategorii n�� ohro�uje �ivoty
v�ech, je absurdn� i~p�i pou�it� stejn� �patn�ch osl�uj�c�ch lamp.

Jsou tu ale je�t� detailn�j�� d�vody, pro� polovi�n� pr�m�rn� jas nem��e
p�in�st ��dn� probl�m, dokonce m��e situaci zlep�it: Normy toti�
p�ipou�t�j� v~r�mci osv�tlen� vozovky pod�l minim�ln�ho a~pr�m�rn�ho jasu
a� 2,5 (zat�mco pod�l maxim�ln�ho a~minim�ln�ho jasu nestanovuj�, ten b�v�
b�n� t�i, �ty�i i~v�ce). Probl�m s~rozli�en�m p�edm�t� mal�ho kontrastu
nast�v� zejm�na v~m�stech s~minim�ln�m jasem. Pokud by jejich jas z�stal
stejn� a~sn��il by se jas ostatn�ch ploch, pak by schopnost rozli�it
detaily na nejm�n� sv�tl�ch m�stech stoupla, ne? Doc�lit toho kvalitn�j��
osv�tlovac� soustavou je mo�n�. 

Zav�d�j�c� je konstatov�n�, �e osv�tlen� fas�da m��e sn��it osln�n�.
To je sice pravda, ale sou�asn� d�le p�isp�je ke zhor�en�
rozli�itelnosti p�edm�t� na cest�.  (P�edstava, �e m� o�i rozli��
men�� pom�r nevelk�ch jas� dvou ploch, kdy� neposv�t�m na ony plochy
samotn�, ale m�sto toho na plochu jinou, je pozoruhodn�.  D�l�vali
jsme si takovou legraci z~jednoho kolegy, na�eho v�en�ho u�itele,
kter� p�edst�ral, �e posv�tit si siln� b�l�m sv�tlem na mapku mu
nebr�n�, aby vz�p�t� vid�l slab� meteory. ,,Zcitlivoval`` si zrak
nasv�tlen�m...)

Souhlas�m ale s~t�m, �e velmi vad� jasy sv�tlomet� protijedouc�ch aut,
p��li� vysok� i~nad jejich ,,cut-off`` hranou. Adekv�tn�m �e�en�m nen�
osv�tlit v�e siln�ji, ale limitovat ony ne��douc� jasy, nev�iml jsem si, �e
by se p�em��ovaly na ,,STK``, m��� se jen �hel onoho p�ibli�n�ho clon�n�.
Viz ostatn� sou�asnou iniciativu DOT (americk�ho ministerstva dopravy) 
\hw{nhtsa.dot.gov/cars/rules/rulings/glare.html}, �e by prvn� vla�tovku
tohoto druhu?

\item
jestli vid�me h�� p�i v�jezdu z~obce nebo vjezdu do n�, je-li
osv�tlena osl�uj�c�mi sv�tidly, to� v�ru ot�zka. 
Pom�rn� p�esv�d�iv� odpov�� opa�n� k~n�zoru ing. Maixnera viz
\hw{astro.cz/0109sky.jpg}. V�ak to zkuste zkoumat sami. 

\item

,,Tichounk� pozn�mka`` o~obnoviteln�ch zdroj�ch energie je mil�, jak to 
s~nimi vlastn� je? Tak, �e kdykoliv b�� fosiln� elektr�rny,  pak ka�d�
sn��en� spot�eby elekt�iny, kter�ho dos�hneme, povede ke sn��en� jejich
produkce. A~to je dob�e. Obnoviteln� zdroje, pob�� po��d co jim s�ly
sta�� (pokud jim monopoln� v�robce elekt�iny nehl�dan� z�konem nezatrhne
tipec, v��me �e to nastat nem��e). 

P�esto je l�kav� my�lenka, �e kdy� n�kdo chce n�co nov�ho osv�tlit, a�
sou�asn� s~t�m vytvo�� n�jak� obnoviteln� zdroj elekt�iny podobn�ho v�konu.
To neznamen�, �e bude osv�tlovat jen z~n�j, ale co ze s�t� odebere, m�l by
tam zase dodat. 
Takov� p��stup zvolili investo�i p�i stavb� jedn� z~realizac� projektu
\wwwt{CEPHEUS}{cepheus.de}, toti� sou��sti Expa 2000 v~Hannoveru-Kronsbergu 
(viz podrobn�ji \h{passiv.de/projekte/ns.html}).

\ei



\subsection{Ke ,,sv�t�c�m koul�m`` a~temn�m n�m�st�m}

(to jest k~odpov�di \ampsv{2001-November/000157.html})

Tvrzen�mi o~ne�nosnosnosti starobyl�ch n�m�st�, kter� tonou ve tm�, �i
p���ern�ch, proto�e neosv�tlen�ch historick�ch n�m�st�ch cht�l Tom�
Maixner asi nahr�t na sme�. N�m�st� m��e b�t bu� historick�, nebo
um�le ve�ejn� osv�tlen�. Oboj� sou�asn� mo�n� nen�. Skladby Adama
Michny z~Otradovic tak� nevyzn� skv�le, pokud jsou hr�ny na bic� a~dv�
kytary. Tel� nen� Las Vegas.

A� do dvac�t�ho stolet�, po t�m�� celou dobu, kdy n�m�st� existovala,
bylo nepochybn� z~plochy n�m�st� vid�t hv�zdy skv�le, a~byla to
vlastn� jedin� mo�nost, jak se alespo� na noc i~st�ed m�sta vracel do
n�ru�e p��rody. Lid�, sed�c� cel� dny (nebo i~noci) p�ed monitory �i
prost� zav�en� v~budov�ch, by si ve stolet� 21. mohli snad op�t
dovolit takov� luxus. Ne, �e by se na n�m�st� nem�la objevit sv�tla
nap�. o~sv�tc�ch, �ije li ve�er v~cel� sv� plo�e, ale aby bylo po��d
osv�tlen�, to je skute�n� modernistick� nesmysl. (Viz t� m�j jarn� text
\texttt{horninam} v~adres��i
\httpml{koncepty}.) T�m ne��k�m, �e m� b�t opu�t�n� a~zcela temn� --
pokud jsou po jeho okraj�ch hospody r�zn�ch druh�, zve�era 
i~otev�en� obchody, ty jist� mohou sv�tit do noci, i~kdy� na starobyl�ch
n�m�st�ch by to m�ly d�lat s~m�rou, jinak historickou podobu dost
naru��. 

Ostatn�, koule fas�dy moc neosv�tl�. Stokr�t n�padn�j�� jsou ony samy.
P��mo nad sebou krom� toho nic osv�tlov�n�hodn�ho nemaj�, je vlastn�
dareb�ctv� tak pl�tvat elekt�inou. Osv�tlit n�kter� fas�dy, shora 
a~skromn�, m�lokdy cel�, m��e m�t sv� opr�vn�n�. Ostatn� na to �esk�
n�vrh pamatuje, stejn� jako na to pamatuj� jin� evropsk� z�kony. 

Ve dne mi koule nevad�, jen snad potud, �e s~historickou podobou m�st
nemaj� zhola nic spole�n�ho, pro� si je p�ej� pam�tk��i, to netu��m,
snad �e je ji� v~antice pova�ovali za dokonal� t�lesa. V~noci lze
p�ipustit jako kompromis sv�cen� koulemi, jsou-li v~nich lampy
d�vaj�c� m�n� ne� 1,5\,klm. Takov� d�vaj� osv�tlen� velmi skromn�,
jsou-li ml��n�, asi neosl�uj�, slou�� hlavn� jako ozdoba. Lze je 
kombinovat se skute�n� osv�tluj�c�mi FCO sv�tidly a~na rozd�l od nich
je �ekn�me po des�t� hodin� ve�er vyp�nat. Ne, �e by koule 
s~kompaktn�mi z��ivkami uvnit� byly v~noci v�dy ne�kodn� �i p��jemn�.
O�ek�v�m, �e a� praxe hospod�rn�ho kvalitn�ho osv�tlov�n� dozn�
rozmachu, budou p�ipadat i~takov� slab�� lampy sv�t�c� do o�� v�t�in�
lid� obvykle jako nep�im��en�. 

Jen jedno jsem ochoten ml��n�m koul�m p�iznat, podobn� i~n�kter�m dal��m
,,parkov�m sv�tidl�m`` -- na rozd�l od jin�ch sv�tidel sv�t�c�ch siln� do
o�� maj� d�ky jen pr�svitn�mu krytu men�� jas, tak�e tolik neosl�uj�. 
Ostatn� sni�ov�n� nehomogenity jasu (tedy maxim�ln�ch jas�) sv�tidla pomoc�
strukturov�n� doln�ho krytu, kter� by p�itom nepokazilo rozd�len�
sv�tivosti, je snad mo�n� i~u~FCO sv�tidel (podobn� jako u~b�n�ch
bachrat�ch fresnelovsk�ch), ale nic o~tom nev�m, jen mne to napadlo, zkus�m
si to promyslet.

\subsection{Kolik p��m�ch emis� do vzduchu m��e ub�t}

(hlavn� k~p��sp�vku \ampsv{2001-November/000139.html}

Ta odhadovan� t�etina sv�tla, kter� jde do nebe, se skute�n� t�k� jen
sv�tidel samotn�ch, ne osv�tlen� zem�. Leteck� naviga�n� sv�tla v~tom
hraj� zanedbatelnou roli, asi m�n� ne� jedno promile vzh�ru
sm�rovan�ho sv�tla, mo�n� trochu v�ce z~hlediska sv�teln�ho zne�i�t�n�,
jde-li o~sv�tla jdouc� jen m�rn� nad 90\dg. 

Ani dal�� sv�tlo, kter� m�sto aby na�lo sv�j c�l na pevn� zemi, jde
nevyu�ito do nebe, nelze snadno z~v�t�iny eliminovat. Jak na tiskov�
konferenci v~�noru upozornil pan redaktor Ji�� Novotn�, nezakryt� okna v~noci
osv�tlen�ho interi�ru sv�t� tak� vzh�ru (ba i~n�kter� interi�rov�
sv�tidla p�es n� rovnou do d�li, okno nebo cel� d�m s~okny lze ostatn�
pova�ovat tak� za sv�tidlo).  Z�kon to asi tak hned regulovat nebude, ale
i~tak m� dobr� smysl okna na noc zakr�t, hlavn� v~chladn�m obdob�.
Budou zevnit� teplej��, bude u~nich v�c sv�tla. V~obdob� tahu nebude
jejich vinou hynout, v~p��pad� vysok�ch budov, tolik pt�k� (viz
\hw{flap.org} a~dobr� leto�n� p��klady z�m�rn� ztemn�l�ch mrakodrap�).

Tvo��-li dnes venkovn� um�l� sv�tlo, jdouc� bez p�edchoz�ho vyu�it� jen do
vzduchu, t�etinu emitovan�ho sv�teln�ho toku, lze tento pod�l b�hem
dvaceti let sn��it jist� v�c, ne� uv�d� kolega Maixner (asi proto, �e do
t� t�etiny zahrnuje i~rozptyl od ter�nu), doufejme, �e se z~t�etiny m��e
st�t pouh� t�icetina. Ale to je jen m� moment�ln� zaokrouhlen� p��n�,
nikde jsem takov� rozbor nevid�l. 


\subsection{Um�l� sv�tlo a~no�n� bezpe�nost}

(k~\ampsv{2001-November/000141.html})

\subsubsection{doprava}

\mylabel{doprava}
{Pokud} jde o~dopravu, ve�ejn� osv�tlen� nepochybn� m��e zv��it jej�
bezpe�nost.  Podrobn� rozklad star� t�i roky jsem na�el v~publikaci (odkazu
z~\myref{LiteLynx}{LiteLynx}u) \h{ntl.bts.gov/DOCS/97095}. V~n� je zm�n�na
i~�ada nejistot, jak nejl�pe osv�tlovat �idi��m cestu (zd� se ale, �e by se
ku�ely sv�tidel nem�ly moc p�ekr�vat, to je asi d�le�it�j�� ne�
rovnom�rnost jasu vozovky). Pokud jde o~osv�tlenosti, mluv� se tam 
o~�rovn�ch nejv��e p�ti �i deseti lux�, tedy nijak vysok�ch. Vskutku jejich
sn��en�m vzr�st� po�et nehod, p�i zachov�n� geometrie sv�cen�. Za jist� je
pova�ov�no, �e je pro bezpe�nost velmi p��nosn� minimalizovat osln�n�
sv�tidly.  Uv�d� se, �e se zd� b�t mo�n� navrhnout soustavu s~n�zkou
hladinou jasu vozovky, zaji��uje-li n�zkou �rove� osln�n� a~zv��en�
kontrast mezi p�edm�ty, kter� maj� b�t spat�eny a~pozad�m. (Odhaduji, �e by
se mo�n� zrovna zde mohla skute�n� uplatnit i~sv�tidla emituj�c� co nejm�n�
sv�tla nad 60\dg, kter� Tom� Maixner pokl�d� za nesmysl). 

V��e uveden� rozklad se ale t�kal skute�n� silnic, ne ulic, �lo o~rychl�
je�d�n�. Ka�d�, kdo jezd� autem, mus� asi poctiv� p�iznat, �e v~noci �asto
jezd� rychleji, ne� by m�l (a~ne� mu p�ikazuje z�kon, nane�t�st� bez
uveden� konkr�tn�ch velikost� rychlosti): nen� schopen v�as zastavit, pokud
by se p�ed n�m objevila p�ek�ka. Neuvid�l by ji v�as. Spol�h� na to, �e
tam nen�.  Skute�n�, valnou v�t�inou tam nen�. Ob�as ale ano. To je d�vod
rozd�lu pravd�podobnosti nehod v~noci a~ve dne. Je p�irozen�, �e nemobiln�
osv�tlovac� syst�m m��e pomoci, a~dokonce �e z�le�� na tom, jak siln� sv�t�
(jde o~prodlou�en� vzd�lenost� spat�en� p�ek�ek a~o~zkr�cen� reak�n�ch
dob, p�esun do fotopi�t�j�� oblasti vid�n� pom��e). Je ale zcela jist�, �e
spolehliv� by tak� pomohlo sn��en� rychlosti j�zdy po setm�n� -- to nejen
sn��� po�et nehod, ale tak� jejich n�sledky.

P�esto�e osv�tlov�n� silnic sni�uje po�et nehod na nich, neb�v� zvykem
v�echny osv�tlovat, ani v~USA ani u~n�s. Jestli m� t�ch osv�tlen�ch
p�ib�t nebo ub�t, to� v�ru ot�zka. Osv�tlov�n� nen� zadarmo, nehled� na
jeho �kodliv� vedlej�� ��inky. A~proto�e n�klady na elekt�inu tvo��
p�ev�nou ��st jeho provozn�ch n�klad�, je jist� na m�st� zva�ovat, jak
siln� kdy sv�tit v~soustav�ch ji� instalovan�ch. 

V�zkum, jak je to s~vlivem osv�tlov�n� na bezpe�nost dopravy (p��,
bezmotorov�, motorov�) ve m�stech nezn�m, ale proto�e tam je maximum
velikosti rychlost� (s~v�jimkou ohrazen�ch silnic) 50\,km/h a~typick�
rychlosti jsou men�� (d�ky rozj��d�n� a~zpomalov�n�), odhaduji, �e to 
s~v�znamem intenzity osv�tlen� bude trochu m�n� nal�hav� ne� u~silnic, tedy
�e ani osv�tlenosti pod p�t lux� nebudou ,,ohro�en�m bezpe�nosti``. Na
za�len�n� ulice do dan� t��dy co se t��e osv�tlov�n� se tak� nesch�z�
v�deck� konsilium, aby n�hodou n�kdo neohrozil �ivot obyvatel, za�ad�-li ji
o~t��du n��e. Zm�nka v~norm�ch o~mo�nosti tlumit osv�tlen� v~noci a� o~dv�
t��dy,  tedy �ty�ikr�t, tak� jist� nen� n�vodem, jak ohro�ovat ob�any. 

Bez opory o~v�deck� sd�len� mi ale p�ipad�, �e v�razn�j�� osv�tlen� nap�. 
p�echod� p�es ulici a~p�ilehl�ho chodn�ku (samoz�ejm� FCO sv�tidly) je pro
bezpe�nost velmi prosp�n� -- asi v�ce, ne� kdy� je stejn� siln� osv�tlen�
cel� ulice. Jsou tam pak dv� mo�nosti, ob� asi bezpe�nost zv���: zbytek
ulice osv�tlit z�eteln� slab�ji (tedy o~t��du n��e, o~dvojkov� ��d), nebo
p�echod a~jeho okol� siln�ji. Druh� mo�nost je dra��� a~m� v�ce �kodliv�ch
��ink� (nap�. pro lidi, kte�� na t� ulici bydl� a~tedy i~sp�vaj�).

\subsubsection{kriminalita}

\mylabel{kriminalita}
{Pokud} jde o~kriminalitu, uv�d�n� p��klady z~kn��ky prof. Habela jsou
nep�esv�d�iv� -- nen� jasn�, co se v�echno u~osv�tlovac�ch soustav m�nilo
a~zdali zm�ny kriminality nem�ly jin� p���iny. P��klad z~Lyonu je (alespo�
v~takov� stru�n� citaci) st�� pochopiteln� -- to skute�n� prom�nili m�sto
v~pokusnou laborato�, tj. n�kter� l�ta �i t�dny osv�tlovali v�ce a~jin�
m�n� (tj.  r�zn� tlumili osv�tlovac� soustavu)? Na webu jsem o~tom nic nena�el. 

Kvalitn�j�� osv�tlen� bez temn�ch m�st se pova�uje pro prevenci
kriminality u�ite�n�, snad n�kdy v�c t�m, �e rekonstrukce vede k~celkov�mu
zlep�en� p�edt�m zanedban� oblasti m�sta (klesne n�kdy i~denn�
kriminalita) ale jestli skute�n� pom�h� \emph{v�ce sv�tla}, to lze st��
m�t za prok�zan�.  Nen� divu -- t�ko ��ci, zda ze siln�j��ho osv�tlen�
t�� v�ce ob�ti nebo zlo�inci. Relevantn� studie viz
\hw{ncjrs.org/works/wholedoc.htm} (pro kongres USA, 1997) nebo jen jej�
��st o~venkovn�m osv�tlen�, \h{home.att.net/~icole/conclusn_urban.html},
star�� britsk� pak \hw{homeoffice.gov.uk/prgpubs/fcpu28.pdf} 
a~\hw{homeoffice.gov.uk/prgpubs/fcpu29.pdf}, z~roku 1991. Nov�j�� n�zor,
klon�c� se k~tomu, �e lep�� (to neznamen� siln�j��) osv�tlen� b�v� n�kdy
n�kde prosp�n�, hlavn� v~oblastech s~kriminalitou zvl�t� vysokou, viz
\hw{ile.co.uk/lighting_technical.htm} (tam jsou i~zaj�mav� z�sady pro
sn��en� sv�teln�ho zne�i�t�n�, od Institutu sv�teln�ch in�en�r� je to
povzbudiv� krok spr�vn�m sm�rem). Na ojedin�lou novou studii vede odkaz
\hw{urbislighting.com/lightingandcrime.html} -- ta snad jedin� konstatuje
velk� sn��en� kriminality spojen� se zv��en�m osv�tlenosti po
rekonstrukci, jak� byly ale dal�� technick� aspekty rekonstrukc�, neuv�d�
(jen je vid�t, �e �lo o~soustavy s~velmi malou rozte�� sv�tidel, snad tedy
zcela neosl�uj�c�). Je to studie zadan� osv�tlovac� spole�nost�, p�esto
vypad� v�rohodn�. Skute�n�, n�kdy n�kde m��e lep�� osv�tlen� pomoci, ale
�e by rozhodovalo, zdali je st�edn� osv�tlenost osm lux� nebo �ty�i,
takovou studii jsem nena�el, nato� spoustu takov�ch z~r�zn�ch m�st. 
O~studi�ch, kter� by posuzovaly vliv no�n�ho �tlumu osv�tlen� nemluv�.  Je
ot�zka, zdali by n�kde kriminalitu nesn��ilo naopak vypnut� venkovn�ho
osv�tlen� -- jeho� instalov�n� ji kdysi p�ivolalo. O~v�razn� bezpe�n�j��ch
NEosv�tlen�ch ulic�ch viz recentn� diskusi na darksky-listu (proto�e nem�
dostupn� archiv, dal jsem p�r relevantn�ch souhrn� na
\ampjl{dsa}, za�n�te t�m nejstar��m).

Na z�v�r n�m�t k~uva�ov�n�: p�ed �ty�iceti lety a~d��ve b�valo venku
um�l�ho sv�tla mnohem, mnohem m�n�.  B�vala tehdy no�n� kriminalita vy���? 
Nebo pod�l no�n� oproti denn�? A~co p�ed sto lety? Nev�m. Ale v�n� st�ety
n�zor�, jestli pom��e prost� p�idat v�ude sv�tla na dvojn�sobek, co�
technicky nen� obt��n�, (nebo jestli u�kod� ve stejn�m pom�ru ubrat), mi 
v~kontextu del��ch obdob� p�ipadaj� trochu malichern�.

Jinak zcela souhlas�m s~reakcemi Lu�ka Va�ty
svetlo/2001-November/000145.html a~Zdenka Moravce
svetlo/2001-November/000147.html na v~z�hlav� uvedenou zpr�vu Tom�e
Maixnera. Rozhodn� mi nep�ipadaj� p�ehnan�, i~kdy� ta snad na �lov�ka,
kter� v~nich vid� napaden� sv� profese, mohou p�sobit. 

Jen bych p�idal pozn�mku, �e nespol�hat se zcela na publikace CIE dostalo 
v~dne�n� dob� je�t� jeden praktick� d�vod: nejsou ani v~podob� shrnut�
ve�ejn� p��stupn� na Internetu, jde o~komer�n� z�le�itost, kter� nesnese
akademick� m���tka. CIE zkr�tka zaostala tak jedno desetilet� za
sou�asnost� (kdysi moc jinak ���it informace ne�lo, ale te� to u� mo�n�
je). R�d bych si jej� studie p�e�etl, ale nem�m tolik pen�z a~�asu, abych
si je sh�n�l. T�m nechci ��ci, �e se mi CIE nel�b� -- holt si z�ejm�
vyd�l�v� na �ivot prodejem sv�ch publikac�, to je jej� probl�m, o~to men��
bude jej� vliv.  Podobn� situace je u~norem, na�t�st� z�kony u� na
internetu mnohdy m�me. 

Stejn� tak souhlas�m s~dal��mi p��sp�vky reaguj�c�mi na polemiku Tom�e
Maixnera (Lu�ka Va�ty, Tom�e Hynka, Zde�ka Moravce, Tom�e Havl�ka) 
a~d�kuji jim za n�. Jsou velmi precizn� a~moudr�. Rozhodn� z~nich nemluv�
��dn� v�n�: jsou uk�zkou zdrav�ho skepticizmu. 

0.1 lux a~pak hned 2?



\subsection{Strach a~xenofobie a~sv�tidla ovl�dan� �idly}

P��sp�vek Heny Z�kov� s~ost�e xenofobn� formulac�
(\ampsv{a/msg00172.html}) m� skute�n� �okoval. Vzhledem k~tomu, �e archiv
konference prob�h� na akademick�m serveru, je to dokonce p��sp�vek
neslu�iteln� s~jeho statutem. Co s~t�m? Dopsal jsem do n�j redak�n�
pozn�mku, aby byl ch�p�n jako uk�zka toho, �eho se lid� boj�. (D�kuji
Lu�kovi Va�tovi za zcela p�esn� zhodnocen� nejv�znamn�j��, nesv�teln�
��sti onoho p��sp�vku ob zpr�vu d�l, \ampsv{a/msg00174.html}. M�l jsem
stejn� reagovat hned taky, ale ne�etl jsem po�tu, kter� nebyla adresov�na
rovnou m�. Je smutn�, �e Heny Z�kov� sv�j �let je�t� obhajovala, m�sto
aby se za n�j rad�ji omluvila. V���m, �e �lo o~jedn�n� v~afektu.) 

Kdy� se lid� v~noci boj�, skute�n� �asto tou�� po v�t��m mno�stv� sv�tla. 
Reflektor ovl�dan� infra�idlem m��e pro ochranu domu pomoci, pokud �idlo
nesp�n� jindy, ne� je pot�eba a~pokud se osoba, kter� se tak br�n�, d�v�
tak, �e ji reflektor neru��. Ale taky nemus�, dokonce m��e u�kodit. Viz
stru�n� obr�zek \cassv{0109sky.jpg}. Aby ne�kodil, nesm� t�m�� sv�tit do
sm�r� nad 75 stup�� a~dokonce nesm� b�t moc siln�. Dobr� sv�tidlo viz
\hw{theglarebuster.com}. 


\subsection{Sedm ot�zek Tom�e Maixnera}

uveden�ch v~\ampsv{a/msg00187.html}. Po po��dku:

1. Texty k~z�konu o~ovzdu�� jsou v~adres��i \amper{light/zakon_oo}.

2. N�vrh prov�d�c�ho p�edpisu jsem u� odevzdal M�P, nejde o~volnou tvorbu
hv�zd��e, ale o~zjednodu�en� (zm�k�en�) text p�evzat� ze z�kona
lombardsk�ho, a~ten samotn� navazuje na v�voj v~p�edch�zej�c�ch italsk�ch
regionech. Je v~hlavn�ch obrysech shodn� s~p�vodn�m n�vrhem zvl�tn� hlavy
z�kona pojedn�vaj�c� o~sv�teln�m zne�i�t�n�, dopl�uje jej ve smyslu
p�vodn�ho prvn�ho odstavce �l�nku 6 lombardsk�ho z�kona a~tak� o~malink�
ochrann� z�ny kolem hrstky observato��, my�len� jako z�rodek a~pokusn�
oblast pro vyhl�en� z�n v�t��ch a~dal��ch. Na lombardsk�m z�kon� se jist�
mnoho sv�teln�ch technik� pod�lelo, viz ostatn� italsk� str�nky... D�-li
M�P text k~ve�ejn� diskusi, bude jist� p��nosn�, kdy� se odborn�ci vyj�d��.

3. Pou�it� FS sv�tidel bezpe�nost dopravy m��e jen zv��it, hlavn� kdy�
bude p�i v�b�ru pamatov�no i~na co nejmen�� sv�tivost nad 75\dg{}
(orienta�n� pom��e volit rad�ji FCO ne� pouh� FS sv�tidla). 

4. FS sv�tidla sice nemusej� dole kon�it vodorovn�m sklem, ale
p�inejmen��m dev�t desetin (a~dost mo�n� 99\,\%) instalovan�ch sv�tidel
t�to kategorie je pr�v� takov�ch. Osv�tlovac� odborn�ci se v~takov�ch
z�le�itostech budou muset zorientovat. V~popul�rn�ch textech je pro
zn�zorn�n� rozd�lu mezi �patn�mi a~lep��mi sv�tidly takov� zjednodu�en�,
�e lep�� maj� vodorovn� skla m�sto bachrat�ch kryt� p��pustn�, nen�-li
m�sto na podrobn�j�� rozklad. (Stejn� tak krom� ploch�ch sol�rn�ch
kolektor� existuj� i~takov�, kter� jsou slo�eny ze sklen�n�ch trubic, ale
v~sol�rn� nejvysp�lej��m Rakousku tvo�� jedno procento ro�n�
instalovan�ch t�m�� dvou set tis�c metr� �tvere�n�ch, nejsp�� 
s~klesaj�c� tendenc�, lze je tedy �asto zanedbat.)

5. Humorn� formulace v~d�v�rn�j�� korespondenci u��vaj�c� adjektiva temn�
(-�, -� atd.) jsou nads�zkou. Ozna�ovat �esko za temn� je v~ohledu
venkovn�ho sv�cen� bohu�el ironie, leda �e bychom to brali v~p�enesen�m
smyslu (tedy m�li na mysli ve�ejn� pov�dom� o~n�m). Obloha nad �eskem je
mnohem sv�tlej�� ne� v~alespo� p�tkr�t bohat�j��m Rakousku, prvn� jak� tak�
p��rodn� no�n� krajina je a� ji�n� od na�ich hranic... (viz zn�m� atlas
sv�tov�ho sv�teln�ho zne�i�t�n�, nap�. \hw{lightpollution.it/dmsp}, nehled�
na reprodukci v~na�em let��ku). Pro� jsou Raku�an� o~tolik bohat��, to
jist� tu��me, ale men�� pl�tv�n� s~t�m m� asi tak� co d�lat. O~polovinu
v�t�� a~mnohem bohat�� V�de� nep�sob� v�t�� sv�teln� zne�i�t�n� ne� Praha.

6. M� nel�k� ani spolupr�ce s~jin�mi politick�mi stranami, ale ony jsou
zkr�tka nepolitick� v�ci, kde se lid�, kte�� v�ci rozum�j� a~maj� dobrou
v�li, shodnou bez ohledu na sv� postoje k~jin�m v�cem. Je ostatn� dob�e, �e
ve v�ech v�t��ch stran�ch se najdou lid�, kte�� pokud mluv�, tak v�t�inou
dosti moud�e. Jen jsou n�kdy mnohem m�n� n�padn� a~zn�m� ne� jin� jejich
p�edstavitel� -- asi to tak mus� b�t, jinak by p�i�ly o~sv� voli�e...
Stanislavu Fischerovi jsem vd��n� za podn�t i~dal�� jeho �sil�. 

7. Ano, diskuse je skv�l� v�c, d�ky za ni. Do budoucna bych pro p��pad
del��ch p��sp�vk� m�l technick� doporu�en�, aby byly ulo�eny jinde 
a~v~mailinglistu na n� byl jen odkaz. Ono to taky umo��uje ,,�vindlovat``, ale
v~z�jmu dobr� v�ci:  toti� p��padn� chyby �asem opravit, aby ti, kdo si
p��sp�vky budou pozd�ji ��st, nemuseli proch�zet stejn�m klikat�m procesem
pozn�n�. Lze to poctiv� d�lat tak, �e texty budou ve sv�m ,,t�le``
datov�ny a~na star�� verze text� bude z~nov�j��ch odkaz (j� to tak zat�m
ned�lal, s~v�jimkou dokument� k~z�konu o~ovzdu��, a~tam je k~dispozici pro
z�jemce prost� jen adres�� s~n�zvem old).

8. Omlouv�m se, �e odpov�d�m tak pozd�. P�ipadalo mi, �e je dobr� vz�t
p�ipom�nky v�n� a~neodpov�dat jen spatra. 


\subsection{K reakci Tom�e Maixnera adresovan� Martinu Vil�kovi}

(k~\ampsv{a/msg00188.html}, p�esn�ji jen k~tomu, o~�em u� jsem nepsal
v��e)

Vnit�n� clony v~koul�ch nesta��. V~ml��n�ch je jejich ��inek mal�, 
v~�ir�ch n�jak� sada �ikm�ch prst�nk� taky neposkytne dostate�nou n�pravu. 
Sta�� jen mal� FCO sv�tidlo uvnit� koule, tedy sv�teln� zdroj v~zrcadlov�
dutin�. Pokud je koule �ist� a~p��padn� strukturov�n� jej�ho povrchu
nel�me sv�tlo moc nahoru, m��e sv�tit spr�vn�. 

Pod l�pou (s~jej�m� osv�tlov�n�m jako ochr�nce p��rody nesouhlas�m) 
izotropn� koule k~viditelnosti jej� koruny nijak skv�le nep�isp�je,
proto�e se bude vyvy�ovat nad onu l�pu... (to je jako hlasit� k�i�et,
,,poslouchejte, jak kr�sn� pianissimo hraje hudba``). 

K~tomu �hlu clon�n� 60\dg{} -- ten nikdo nikdy pro venkovn� osv�tlov�n�
obecn� nepo�adoval, p�esn�ji, nev�m o~takov�m po�adavku.  P�esto m��e b�t
leckde adekv�tn�. Pro udr�ovan� soustavy (t�m mysl�m ,,nevykotlan�``, kde
se jen m�lokdy stane �e jedna lampa nesv�t�) s~nijak vz�cnou rozte��
sto��r� dvaap�l jejich v��ky docela klidn�, p�i rozte�i dv� v��ky (i~takov�
soustavy se asi najdou) zcela bez v�h�n�, ale mo�n� i~p�i rozte�i t�i v��ky
(viz v��e uveden� rozbor sv�cen� na silnic�ch a~vhodnost rychl�ho p�echodu
p�ek�ek na vozovce z~pozitivn�ho na negativn� kontrast), kdo v�. Stejn�
�hel clon�n� m��e b�t vhodn� u~nespojit�ho osv�tlen� (sto��ry d�l od sebe
ne� sedm v��ek), kdy �lov�k jde od jednoho osv�tlen�ho prostranstv� ke
druh�mu a~mezit�m mu sv�t� jen nebe nad n�m.  To je b�n� situace na
venkov� a~m��e b�t zcela vyhovuj�c�, jen mus� j�t o~osv�tlen� ne moc siln�
(mohlo by se regulovat dle f�z� m�s�ce, tj. za �pl�ku b�t ev. siln�j��) 
a~�hel clon�n� je u~n�j rozhoduj�c� parametr kvality, nemaj�-li lid� chodit
se sklon�nou hlavou a~st�nit si obli�ej dlan� �i k�iltem (to pro dobr�
vid�n� mus� d�lat, je-li ku�el sv�tla ost�e ukon�en a� na mezn�m �hlu 75
stup�� a~maximum sv�tivosti m� t�sn� pod n�m, nemluv� o~sv�tidlech
sv�t�c�ch i~vodorovn�). 

Na druh� stran�, pokud jde o~samotn� zv��en� jasu oblohy, nen� velk� rozd�l
mezi clon�n�m sv�tidel u� od 60 stup�� nebo a� od 75 stup��, ba i~dokonce
a� od 89 stup��, p�i p�esn� mont�i. Sv�teln� zne�i�t�n� nen� ale jen
z�le�itost ochrany ovzdu��, a� tento aspekt vedl p�vodn� k~z�jmu hv�zd��� 
o~v�c. 

O~p��rodn�ch osv�tlenostech panuj� r�zn� omyly. Nev�m, jestli ten, �e
slunce m��e poskytnout (b�n� v~p��rod�, bez soustavy zrcadel, vlastn�:
nejde to s~vrstvou altokumul� s~d�rkou jen pro Slunce?) v�ce ne� 200 000
lx, pat�� mezi b�n�. Je to ve skute�nosti skoro dvakr�t m�n�. Kdy� je 
u~n�s letn� slunovrat, jsme zrovna nejd�l od Slunce, a~ani okna kosmick�ch
lod� krou��c�ch kol Zem� nejsou osv�tlena v�ce ne� 0,13 Mlx. V~lednu je to
v�c, zaokrouhlen� 0,14 Mlx. Na zemsk�m povrchu ale u~n�s m�me p��m�ho
slune�n�ho sv�tla nanejv�� 95 klx (poledne koncem �ervna, extr�mn� �ist�
vzduch) a~spolu s~rozpt�len�m sv�tlem jasn�ho nebe pak snad nanejv�� 110
klx.

P�ed p�r dny jsem ale na�el jinde v�t�� chybu, ��du des�tkov�ho, ne
dvojkov�ho, v~jinak skv�l� v��e zm�n�n� publikaci \myref{alg2001}{Adv.}
Lighting Guidelines. M�s�c jim tam sv�t� desetkr�t a� t�icetkr�t v�c ne� ve
skute�nosti (viz dopisy \ampjl{public} z~prosince 2001, u� jsem za n�
dostal pod�kov�n�).  S~t�mto omylem jsem se u� potkal v�ckr�t, a~tak m�m
obavu, �e se od toho u� desetilet� odv�jej� myln� p�edstavy o~pot�ebn�ch
osv�tlenostech -- mo�n� se leckdy omylem po�aduje desetin�sobek pot�ebn�ho
mno�stv� sv�tla. Ony se toti� ��pky za��naj� uplat�ovat u� p�i b�n�ch
no�n�ch osv�tlenostech v~t�dnu kolem �pl�ku, tedy nad 0,1\,lx (jak to v�m?
�asto si ov��uji, �e dok�u u� trochu rozli�it barvy). Asi proto norma pro
nejni��� kategorii osv�tlenosti po�aduje pr�v� tolik. Ale ouha, hned dal��
kategorie ��d� 2\,lx. Ty n�sleduj�c� pak pokra�uj� ale u� p�kn� jen po
mocnin�ch dvou. Jak to, �e mezi prvn� dv� kategorie d�l� dvacetin�sobek? J�
h�d�m, �e ta nejni��� osv�tlenost z�stala v~norm�ch z~d�vn�ch dob, kdy
je�t� odborn�ci v�d�li, jak doopravdy sv�t� m�s�c. Pak se mo�n� n�kdo za�al
domn�vat, �e to je desetkr�t v�c, a~tak dal�� kategorie pokra�ovaly ne od
dvou desetin luxu, n�br� od dvou. Spl�st se o~��d je snadn�, sta�� po��d
st��dat luxy a~footcandles (b�n�j�� v~USA), ta druh� jednotka je skoro
p�esn� desetkr�t v�t��. Nev�m, jestli to tak bylo, ale vrt� mi to hlavou.
Zm�n�nou skv�lou knihu jist� �etla spousta sv�teln�ch in�en�r�, jak to, �e
si ��dov� chyby (t�kaj�c� se i~oblasti mezopick�ho vid�n�) nev�imli? 

Co je osv�tlen� p�im��en�, co nedostate�n� a~co p�ehnan�, nen� v�dycky
snadn� ��ci, ostatn� se n�zory budou r�znit. Nap��klad osv�tlenosti
kancel��� dnes nejsou nutn� pot�eba tak velk� jako kdysi, proto�e lid� �tou
vysoce kontrastn� tisky z~laserov�ch tisk�ren m�sto list� popsan�ch tu�kou
(to jsem ned�vno vy�etl snad z~on� knihy, u� nev�m) -- ani se tak velk�
nehod�, kdy� maj� lid� dob�e vid�t v�ci na monitoru. V~ka�d�m p��pad� (v��e
t� zm�n�n�) doporu�en� britsk�ch sv�teln�ch in�en�r� hned v~�vodu
doporu�uje, neosv�tlovat venku p�ehnan�. Asi se leckde p�ehnan� osv�tluje,
jinak by to nezd�raz�ovali, ne?


\subsection{A kone�n� k~n�sleduj�c� diskusi}

Je zaj�mav�, jak p�esv�d�iv� mi p�ipadaj� n�zory t�ch, kte�� nejsou svou
profes� spjati s~osv�tlov�n�m. V���m, �e �asem p�esv�d�� i~ty, kte��
osv�tluj� venkovn� prost�ed�. D�kuji Tom�i Hynkovi za p��sp�vky i~obr�zky
dobr�ch a~�patn�ch p��klad�. 


\section{Dal�� pozn�mky ke zm�n�n�m �l�nk�m Aleny Muchov�}

(vych�z�m p�itom z~del�� jejich verze, ze �lensk�ho zpravodaje)

Hrub� chyby ani nepravdy jsem ve sv�ch dosavadn�ch ,,sv�teln�ch`` textech 
ani po pe�liv�m studiu obou �l�nk� nenalezl. Zato tam jist� jsou zdroje
nedorozum�n�, zvlṻ pro ty, kte�� se jimi c�t� dot�eni. To� po po��dku. 

Pos�lat ze sv�tidla v�ce ne� p�t procent sv�tla jen do vzduchu je skute�n�
velk� pl�tv�n�. �e by pan� in�en�rka Muchov� takov� sv�tidla, kter� b�n�
v�ichni potk�v�me, neznala, tomu nev���m. Naopak si mysl�m, �e by p�i tro�e
snahy na�la i~jin� p��klady mo�n� n�hrady �patn� sm�ruj�c�ch sv�tidel
mnohem lep��mi, ne� je ten sv�tozn�m� z~Barloventa. P�itom ml�ky
p�edpokl�d�m, �e o~sv�tidlech na sv�tov�m trhu m� jako specialistka mnohem
lep�� p�ehled ne� j� (kdy� je to dnes �asto t�m�� zadarmo, d�ky internetu). 

\subsection{ad Elektrov�zbroj sv�tidla}

Elektronick� p�ed�adn�ky skute�n� jsou ��inn�j�� ne� ,,magnetick�``. 
Opravdu tak� mohou p�isp�t k~tomu, aby v�bojky dosahovaly �ivotnost�
uv�d�n�ch v�robci.

S~n�znakem, �e �asto asi nedosahuj�, jsem se znovu setkal p�i spolupr�ci
na manu�lu Ve�ejn� osv�tlen� pro m�sta a~obce (vyd. SEVEn,
http://www.svn.cz).  Prost� se mezi praktiky uv�d�j� �ivotnosti a�
polovi�n� ne� by m�ly (t�m nemysl�m rozd�l mezi vhodnou dobou pro n�hradu
v�ech v�bojek na ulici, aby neza�aly b�n�ji ,,odch�zet``, a~uv�d�nou
�ivotnost� v�bojky). Publikov�n�, pokud mo�no (i) na internetu,
ostravsk�ch (i~jin�ch) z�znam� o~dosa�en�ch �ivotnostech v�bojek
chr�n�n�ch regulac� nap�jec� soustavy by bylo jist� pro v�echny velmi
pou�n� (mluv� se o~regulaci ji� po mnoho let, snad si tedy u� mnoh�
v�bojky odsv�tily sv�ch v�c ne� dvacet tis�c hodin). �e k~ochran� sta��
stabilizace nap�jec�ho nap�t�, tomu se jist� d� v��it, v�sledky
v�zkumu jsou p�esto zaj�mav�.  

Potla�en� blik�n� v�bojek s~frekvenc� 100\,Hz nen� bezv�znamn� ani venku. 
I~kdy� tam jde asi jen o~ochranu men�in: tu��m p�ti procent�m populace 
i~takov� neviditeln� blik�n� vad�, velmi �patn� p�sob� nap�. na epileptiky.
Lze-li se mu technicky vyhnout, nen� nerozumn� to ud�lat. �e by o~takov�m
vlivu stohertzov� modulace sv�tla sv�teln� expertka nev�d�la? Zkou�el jsem
te� naj�t n�jak� odkaz, a~na�el jsem n�co jin�ho: studii o~tom, �e lid�
vid� l�pe p�i vysokofrekven�n� modulaci sv�tla ne� americk� 120Hz 
\hw{nrc.ca/irc/fulltext/nrcc38944/}. 

Je mo�n�, �e ve v�ech textech, zmi�uj�c�ch n�zkotlak� sod�kov� v�bojky
(sp�� aby se o~jejich existenci lid� dozv�d�li, ne� jako �e�en� pro
kdejakou situaci), neuv�d�m, �e d�vaj� skoro monochromatick� sv�tlo, asi mi
to p�ipadalo samoz�ejm�. V~podrobn�j��ch textech to naopak rozeb�r�m.

Jednu chybu ale p�izn�v�m: LEDky nepat�� mezi nej��inn�j�� sv�teln�
zdroje, m��eno pod�lem sv�teln�ho toku a~p��konu. P�esto nej��inn�j��
alternativou b�t mohou, pokud jde o~sv�tivost do �zk�ho ku�elu, proto se
��m d�l v�c pou��vaj� hlavn� pro �erven� sv�tla na semaforech (p�itom je
podstatn� se vyvarovat chyby, kdy no�n� sv�tivosti z�stanou na �rovni
denn�ch, diody mohou v~noci osl�ovat). 

\subsection{Rovnom�rnosti jasu}

M� tvrzen�, �e hlavn� pro star� lidi je rozhoduj�c� absence osl�ov�n�,
autorka podporuje. Jak ale usoudila, �e sou�asn� tvrd�m, �e je jim vhodn�
ubrat sv�tla, to vskutku nev�m. Jen ��k�m, �e p�i radik�ln�m potla�en�
osl�ov�n� je vid�t l�pe i~p�i ni���ch osv�tlenostech, a~�e u~star�ch
o�� to plat� je�t� d�razn�ji. P�id�m je�t� jeden d�vod, krom� ,,disability
glare``: pomalej�� adaptaci. 


\subsection{ad Architekturn� osv�tlov�n�}

Nezb�v�, ne� se sm��it s~t�m, �e v�echno p�ijateln�m zp�sobem osv�tlit
snadno nelze. K���ek na vrcholu v�e kostela, ba snad i~�t�hl� �pice pod
n�m, ale �e�en� mo�n� m�:  miniaturn� halogenov� sv�tidlo um�st�n� nap�. na
sob�. Pravda, nen� to bez n�sledk� pro jeho denn� vzhled, ani pro no�n�
vzhled z~jin�ho m�sta, a~nen� to pr�v� levn� instalace. N�co za n�co. 
 
Jinak, nev�m zdali jsem to u� n�kde nepsal, m� u� d�vno napadlo �e�en�,
kter� p�i spole�ensk�m konsensu o~osv�tlov�n� n�jak� pam�tky (a~bez
konsensu je osv�tlen� nevhodn�) je �asto adekv�tn�. Ne pro �pi�ky budov,
ale pro jejich fas�dy dostate�n� vysoko nad �rovn�mi, kde se pohybuj�
lid�. Sv�tlomety lze p�ece zamontovat do p�d okoln�ch dom� a~proskl�t
p��slu�n� kousek st�echy. Ne nutn� draze oknem v~r�mu, ale i~levn�
n�hradou n�kolika ta�ek kalen�m sklem (to je pevn�j�� a~trvanliv�j�� ne�
ony, zahazuj� se takov� ze star�ch aut). Sv�tlo lze tak dokonale zaclonit
a~sv�tidlo skr�t tak, �e skute�n� nebud� pozornost ono samo, ale jen
osv�tlen� monument. Existuje-li konsensus, p�iklon� se k~n�mu i~vlastn�k
on� p�dy, jen to vy�aduje pon�kud v�ce �sil� ne� prost� namontovat
sv�tlomet na nejbli��� sloup. 

\subsection{Z�v�rem}

Vol�n� autorky po kompromisu je do jist� m�ry nedorozum�n�m. Lid�, kte��
se za�ali vzd�l�vat v~oboru �kodliv�ch d�sledk� venkovn�ho osv�tlov�n�,
nepo�aduj� ani jeho zru�en� ani jeho sn��en� pod �rove� doporu�ovanou
normami. To, �e d�vaj� k~�vaze, zdali je pot�eba v~tom �i onom p��pad�
osv�tlovat tak siln�, je jist� dob�e -- ono to osv�tlov�n� nen� ostatn�
ani zadarmo, nehled� na vedlej�� ��inky. Z�kladn� jejich po�adavek, toti�
sv�tit jen na pozemsk� c�le, kompromisu snad nevy�aduje, je to praxe 
s~mnoha dobr�mi precedenty z~cel�ho sv�ta. Dopl�uj�c� po�adavek, toti�
nesv�tit ani tam na zem, kam to nen� vhodn� (t�eba do zahrad a~zd�lky do
o��), tak� jist� mus� b�t expert�m zab�vaj�c�ch se osv�tlov�n�m sympatick�
(nejsou p�ece vedeni postrann�mi �mysly).  J� v�m, ono to d� v�c pr�ce 
a~sh�n�n�, doc�lit kvalitn�j��ho osv�tlen�, ale pr�v� takov� je p�ece
smyslem jejich �ivota. Jedin� kompromisy, kter� mne napadaj�, by se mohly
t�kat toho, co je�t� v~budoucnu osv�tlit (sp�� kter� monumenty ne� kter�
ulice) -- ale ty jsou sp�� z�le�itost� osv�tlovac�ch profesion�l� a~v�ech
ostatn�ch obyvatel na druh� stran�.  Sv�teln� praktici mohou m�t radost 
z~nov� zak�zky �i dal��ho technick�ho d�la, ale ostatn� mohou a~maj�
zva�ovat, zdali si to (za tu cenu a~s~t�mi d�sledky)  p�ej�, jim to p�ece
slou�� a~oni to plat�. 


\end{document}

