\input a4_12_cz.ltx
\widowpenalty=10000 \clubpenalty=10000
\input mypdf.lt
\input myhtml.lt
\usepackage{times}

\begin{document}
\title{Noch Mehr Licht? \\
 (Sv�tlo v~noci)}

\author{Jan Hollan}

\standardhyphens

\date{Text vy�el v~�asopise ERA 21 (1/2004) \\
a~elektronicky pak na adrese \h{e-architekt.cz} (22. 3. 2004) \\[1mm]
\normalsize
(z del��ho autorova
\wwwt{textu pro architekty}{http://amper.ped.muni.cz/light/texty_pdf/noc_arch.pdf} 
z 5. z��� 2003 \\
jej pro \wwwt{ERU 21}{http://www.era21.cz} 
zkr�til redaktor Tom� Prok�pek)}

\maketitle

\splithyphens

\tableofcontents

\section{Sv�tlo a~tma, dobro a~zlo}
   
   Sv�tlo pat�� k~nejpozitivn�j��m symbol�m v�bec, tmu si obvykle
   spojujeme se zlem, nebezpe��m, z�ke�nost�, smrt�. Co je to ale tma? Je
   to stav nebo prostor, v~n�m� je m�n� sv�tla ne� vedle nebo p�ed
   chv�l�. Jen kr�tce (vyjdeme-li ze siln� osv�tlen�ho interi�ru do
   p��rodn� no�n� krajiny) nebo m�lokde jde o~tak hustou tmu, kdy o�i
   jakoby p�estaly existovat.

   Tma nab�z� jinou tv�� sv�ta, nikoliv nepot�ebnou. A~nab�z� i~v�znamy
   kladn� -- klid, odpo�inek, zapomn�n�, odpu�t�n�. D�ky tm� pak tak�
   m��eme n�kdy, i~kdy� ��m d�l vz�cn�ji, poci�ovat v��nost, nekone�no,
   st�lost.
   
\section{Sv�tlo u�ite�n� a~�kodliv�}
   
   Posl�n�m architektury je oded�vna vytv��et prostory, kde jsou lid�
   chr�n�ni p�ed nep��zniv�mi vlivy p��rody. Jako jeden z~nich b�v�
   vn�m�no i~stm�v�n� n�sledovan� noc�. Stavby a~jejich technick�
   vybaven� se je sna�� potla�it, umo�nit r�zn� aktivity nez�visle na
   denn� dob�. Pro hospod��sk� rozmach uplynul�ho stolet� to bezpochyby
   m�lo rozhoduj�c� v�znam, n�sledky ale nebyly jen pozitivn�. Noc d�vala
   d��ve jakousi z�ruku odpo�inku. Ne �e by dnes ji� zcela zmizela,
   nicm�n� kvality noci pominuly skoro v�ude.
   
   Tou hlavn� kvalitou je absence p�em�ry sv�tla, hlavn� sv�tla
   osl�uj�c�ho, neu�ite�n�ho, ru��c�ho. Takov�ho je kolem n�s, p�edev��m
   v~exteri�ru, st�le v�ce. Proto�e ale p�ib�valo mnoho des�tek let,
   m�lokdo si t�to pozvoln� zm�ny v�bec v�iml. Naru�en�, nep��jemn� 
a~nezdrav� no�n� prost�ed� bereme jako samoz�ejmost. To, �e v~no�n�m
   exteri�ru neb�v� nejn�padn�j�� osv�tlovan� sc�na kolem n�s �i nebesk�
   sv�tla nad n�, je v�ak pouze projevem nedbalosti. Jen kv�li n� jsou ze
   v�eho nejn�padn�j�� samotn� lampy (odborn� sv�tidla). Ne jen jedna
   p�ed n�mi (ta, co n�m m� sv�tit na cestu), ale des�tky dal��ch,
   v�echny, kter� nejsou skryty za domy, stromy �i kopci.
   
   Kvalitn� sv�tidla p�itom existuj�, vyr�b�j� je t�m�� v�ichni v�robci,
   i~kdy� n�kte�� jen jako v�jimky ve velk�m sortimentu sv�tidel
   �patn�ch. Ta vhodn� sv�t� jen pod sebe, v~ku�elu �irok�m �i u���m,
   naklon�n�m nebo svisl�m. Obchodn�k�m bohu�el nahr�v� skute�nost, �e
   lid�, trvale osl�ov�ni spoustou lamp, �patn� vid� na cestu. 
Z~neznalosti si mysl�, �e to lze napravit t�m, �e se sv�tla p�id�. A~tak
   se u� sto let p�id�v�. Vzpome�me ale, jak �patn� vid�me, kdy� jedeme
   proti slunci n�zko na nebi. Silnice je p�itom osv�tlena mnohem v�ce
   ne� kdekoliv v~noci -- p�id�v�n� sv�tla tedy asi �e�en�m nen�.

   Ve skute�nosti je lidsk� zrak schopen ��asn� se p�izp�sobit b�hem
   stm�v�n� a~vid� dob�e i~na cestu velmi slab� osv�tlenou nap�.
   dor�staj�c�m m�s�cem. Jen nesm� b�t ru�en p��m�m sv�tlem z~lamp 
v~pozorovan� sc�n� nebo jej� bl�zkosti. Vzpome�me si, jak b�v� no�n�
   krajina kr�sn� a~p�ehledn� za zimn�ch �pl�k�, kdy je m�s�c vysoko na
   nebi. Tehdy u� jsme venku schopni vn�mat i~barvy, dokonce i~��st.
   Intenzita osv�tlen� p�itom st�� dosahuje �tvrt luxu. Um�l� venkovn�
   osv�tlov�n� b�v� desetkr�t i~stokr�t siln�j��, �e bychom ale v~hou�ti
   oslniv�ch lamp vid�li kolem sebe mnohem l�pe, to lze ��ci jen st��.

   N�prava je snadn�. Nep�ipustit, aby p�i n�hrad�ch dne�n�ch sv�tidel
   nov�mi nebo p�i instalov�n� dal��ch byla pou�ita takov�, kter� sv�t�,
   kam nemaj�. Aby n�prava nastala i~u~n�s, mus� b�t takov� po�adavek d�n
   z�konem. Kde tomu tak je, tam se kvalita osv�tlen� zlep�uje, v�ude
   jinde oslniv�ch, nebezpe�n�ch a~nep��jemn�ch sv�tel p�ib�v�.

   
\section{Sv�tlo jako jed}
   
   Vylou�en�m sv�cen� do d�li a~vzh�ru se velmi sn��� v�t�ina �kodliv�ch
   d�sledk� um�l�ho osv�tlov�n�. P�esto n�jak� zbudou. V~no�n�m prost�ed�
   je toti� um�le p�idan� sv�tlo v�dy problematick�.

   V~posledn�ch letech p�ib�v� poznatk�, jak sv�tlo v~noci po�kozuje
   zdrav�. Ukazuje se, �e tma je pro zdrav� nutn�, podobn� jako dostatek
   siln�ho sv�tla p�es den. Na dostate�n� tm� je z�visl� neru�en� tvorba
   hormonu melatoninu, kter� je z�kladem ��zen� denn�ho rytmu a~tak�
   nej��inn�j��m antioxidantem chr�n�c�m t�lo proti n�dor�m. Nov� studie
   ukazuj�, �e skupiny, kter� maj� tmy nedostatek, vykazuj� v�ce
   n�dorov�ch onemocn�n�; naopak ti, kte�� na sv�tlo nejsou citliv� v�bec
   (v�t�ina zcela slep�ch osob), jich maj� m�n�. Hypot�zu, �e by to mohlo
   b�t d�vodem n�kolikan�sobn�, ze dvou t�etin doposud nevysv�tlen�
   incidence rakovin v~bohat�ch zem�ch oproti chud�m, formuloval ji� 
v~roce 1987 Dr. Stevens \cite{Stevens1987}, ale teprve v~roce 2002 se pro ni se�la �ada
   velmi siln�ch indici�. 
   
   Zv��en� po�et n�dor� ale nen� jedin� probl�m.
   Kupodivu nezkouman� je prost� ru�en� sp�nku sv�tlem. V�t�in� lid� se
   za nedostatku tmy �patn� us�n� a~sp� neklidn�, r�no nejsou dostate�n�
   odpo�at�. To je natolik samoz�ejm� skute�nost, �e ��dn� l�ka�sk� t�m
   zat�m nev�noval �as zkoum�n�, jak moc sv�tlo vad� -- st�le je�t� mnoz�
   soud�, �e tma na sp�nek je samoz�ejmost\footnote{To se u� zm�nilo,
 viz v�sledky grantu \amper{noc} publikovan� v roce 2004: ji� v�me, 
�e um�l� osv�tlen� zven�� velmi kaz� sp�nek p�inejmen��m statis�c�m 
na�ich obyvatel}. 
   O~tom, �e to tak d�vno nen�,
   sv�d�� nap�. sta�en� �aluzie v~oknech, kter� jsou nejv�ce osv�tlena
   �patn�mi lampami. N�pravu lze v~ka�d�m konkr�tn�m p��pad� realizovat
   hned u~zdroje, a~ka�d�, koho sv�tlo ru��, by o~ni m�l obratem
   zne�i��ovatele po��dat -- sta��, aby na lampu sm�rem k~oknu p�ipevnil
\begin{comment}
%bylo: nepr�svitnou, ta ale dostate�n� poum��e, jen kdy� je od lampy daleko
\end{comment}
   nepr�svitnou plochu, kter� tam vrhne st�n. Jist�, taky lze m�sto lampy
   �patn� pou��t novou, kter� nesv�t� kam nem�.
   
   Krom� vylou�en� p��m�ho sv�cen� ne��douc�mi sm�ry je ale vhodn� 
i~dal�� opat�en�, toti� sv�tit jen tak mnoho a~v~t�ch m�stech, jak je 
v~dan� chv�li pot�eba. Technick� normy, kter� d�vaj� doporu�en� ohledn�
   um�l�ho osv�tlov�n�, zmi�uj�, �e v~dob� ni���ho provozu je adekv�tn�
   ubrat sv�tla a� na �tvrtinu. Technicky je to realizovateln� snadno 
a~s~dobrou n�vratnost�. Pro nastartov�n� takov�ho procesu v~�esku ale bude
   nutn� d�t takov� po�adavek do z�kona. Tedy: pokud se stav� nebo
   rekonstruuje osv�tlovac� soustava, mus� pak umo��ovat no�n� ub�r�n�
   sv�tla. Profesion�lov� to hladce zvl�dnou.
   
\section{Obnov�me n�dheru noci?}
   
   Stm�v�n� kdysi p�in�elo do sv�ta denn�ho shonu nejen klid, ale taky
   vesm�r. M�s�c, pokud byl na nebi, se stal dominantou krajiny, 
v~n�kter�ch obdob�ch pak Venu�e coby Ve�ernice 
(v~roce 2004 do kv�tna (a v roce 2006 do T�� kr�l�)).
   Ob� sv�tla byla daleko siln�j�� ne� v�echna ostatn� v~d�lce. Ani
   dal��ch jasn�ch sv�tel si nebylo mo�n� nepov�imnout, Jupiteru �i
   Marsu, ba i~Saturnu, i~kdy� ten u� tak nevynik� mezi tuctem
   nejjasn�j��ch st�lic.
   
   Dnes si i~jasn�ch planet v�imne m�lokdo a~m�lokdy. Jsou toti�
   tis�ckr�t, ba mili�nkr�t slab�� ne� spousty lamp v~d�lce, t�eba i~na
   kopci mezi p��rodn�mi hv�zdami. Prvn�m kr��kem k~n�prav� je doc�lit,
   aby alespo� ve vybran�ch m�stech v~ka�d� obci p�estaly b�t oslniv�
   lampy dominantou noci. Aby alespo� nejjasn�j�� hv�zdy za�aly znovu
   budit pozornost a~z�jem. Druh� krok je dlouh�, sp�� p�jde o~mnohalet�
   pochod. Sv�cen�m jen na c�lov� plochy, uplat�ovan�m jen tehdy 
a~v~takov� s�le, jak je zrovna nezbytn� nutn�, lze doc�lit �asem i~toho,
   �e se i~do m�st vr�t� Ml��n� dr�ha a~vesnick� nebe bude op�t poset�
   tis�covkami hv�zd -- jako je dnes st�� nebe horsk�.
   
\section{Stavby z���c�}
   
   V~mnoha p��padech je um�l� osv�tlen� opravdu pot�eba, jako nap�. 
v~ru�n�ch ve�ern�ch ulic�ch. V~jin�ch p��padech je to �ist� v�c volby,
   p��n� ve�ern� �i no�n� prost�ed� n�jak ozvl�tnit, �i d�t o~sob�
   v�d�t.

   Takov� praxe b�vala obvykl� u~�ady americk�ch mrakodrap�. Jejich
   vlastn�ci a~u�ivatel�, �lo-li o~firmy, nech�vali z�m�rn� roz�at�
   sv�tla v~kancel���ch za jejich prosklen�mi fas�dami. Nazna�ovali tak,
   �e firma m� moc pr�ce (�ili prosperuje), zd�raz�ovali d�le�itost 
a~velikost sv� budovy. �lo samoz�ejm� o~velk� pl�tv�n�. Ale �lo tak� 
o~neoby�ejn� ��inn� vyvra��ov�n� ta�n�ho ptactva. To toti� z~n�jak�ho
   d�vodu nejen �e se takov� budov� nevyhne, ale naopak si to do n�
   nam���. Pot�, co kv�li ochran� ta�n�ch pt�k� za�aly firmy db�t naopak
   na to, aby budova do okol� v�bec nesv�tila, po�ty zabit�ch a~zran�n�ch
   pt�k� klesly z~tis�c� za noc na mrakodrap na des�tky.

   S~v�dom�m �ady dal��ch �kodliv�ch d�sledk� osv�tlov�n� by
   ka�dove�ern�, nato� celono�n� osv�tlov�n� �ehokoliv, kde to nen�
   pot�eba pro pohodl� a~bezpe�nou ch�zi, m�lo b�t velmi zva�ov�no.
   Rychl� n�r�st po�tu osv�tlen�ch v�c� i~intenzity pou��van�ho osv�tlen�
   je toti� jednou z~v�znamn�ch p���in rostouc� devastace no�n�ho
   prost�ed�. Pro takov� osv�tlov�n� rozhodn� mus� platit n�jak� pravidla
   -- zat�m nejsou v�bec ��dn�.

   Jedno pravidlo je zjevn�, nesv�tit jinam ne� na danou plochu, tj. ne
   kolem n� do d�li. Nejsn�ze toho lze doc�l� sv�cen�m v�hradn� sm�rem
   dol�. Druh� pravidlo mus� omezovat intenzitu osv�tlen�. C�lov� plochy
   by nem�ly b�t sv�tlej�� ne� nejsiln�ji osv�tlen� vozovky -- kaz�
   adaptaci zraku na sv�teln� podm�nky, pro n� je ve�ejn� osv�tlen�
   navr�eno, a~smysl osv�tlen� cesty je tak pop�en. Siln�j�� osv�tlen�
   m��e b�t pot�eba jen u~ploch, u~nich� nejde pouze o~to je dob�e vid�t,
   ale kter� jsou ur�eny ke �ten� -- to jsou obvykle plochy mal�, jako
   v�v�sn� �t�ty obchod� a~restaurac�.

   Zasahovat do svobody architekt� zv�raznit jak�mkoliv um�l�m osv�tlen�m
   v~noci sv� d�la se m��e zd�t n�siln�. P�esto je pot�eba d�t takov�
   praxi n�jak� meze. Ty mohou i~zabr�nit, aby za rok n�kdo osv�tlen�
   jedn� budovy ,,p�ek�i�el`` siln�j��m osv�tlen�m budovy sousedn�.

   Ve skute�nosti pro zv�razn�n� budovy nebo pomn�ku sta�� velmi m�lo
   sv�tla. Jen na sc�n� nesm� ru�it lampy, kter� vid�t nepot�ebujeme.
   Proti m�rn� osv�tlen�mu ter�nu nebo no�n� obloze se neosv�tlen� budova
   m��e r�sovat jako temn�, ostatn� to tak b�v� nejp�sobiv�j��. Je-li
   pot�eba z~negativn�ho kontrastu z�skat pozitivn�, jednou z~cest je
   ubrat sv�tla v~pozad�, druhou pak budovu skute�n� osv�tlit. Sta��
   ov�em, aby byla t�ikr�t sv�tlej�� ne� jej� pozad�. Tehdy okoln� no�n�
   prost�ed� dopl�uje, ale nevymaz�v�.

   Dne�n� b�n� praxe zal�t celou budovu sv�tlem je absurdn�. Tak ji
   p�ece vid�me p�es den. Noc umo�n� vyhm�tnout jen ty detaily, kter�
   p�es den unikaj� pozornosti.
   Zvl�tn� pozn�mku pak zaslou�� osv�tlov�n� strom�, zejm�na chr�n�n�ch.
   St�� naj�t absurdn�j�� pou�it� um�l�ch zdroj� sv�tla \cite{Clark2003b}. 

\section{Sv�tlo pro bezpe��?}

   Spousta lidupr�zdn�ch budov a~are�l� se dnes celono�n� osv�tluje pod
   vlivem p�edstavy, �e to pom��e proti jejich po�kozen� �i vykraden�.
   Nepom��e, pr�v� naopak. Des�tky are�l� americk�ch �kol, kter� trp�ly
   �ast�mi kr�de�emi a~vandalismem, se t�chto probl�m� z~valn� ��sti
   zbavily, kdy� osv�tlov�n� p�estalo. Potm� se takov� aktivity d�laj�
   velmi t�ko a~vandalov� se nemohou pot�it z~v�sledk� sv�ho �sil�.
   Neosv�tlen� are�l je mnohem bezpe�n�j��.

   Jedin� sv�cen�, kter� vadit nemus�, je takov�, kter� se sp�n� bez
   fale�n�ch alarm� infrasenzory. Jen mus� b�t dokonale sm�rovan� 
a~pom�rn� slab�, ne o~moc siln�j�� ne� je osv�tlen� okol� -- adaptovan�mu
   zraku to sta�� a~v~oblasti, jej�� osv�tlen� se r�zem z�eteln� zv���,
   v�e dokonale vid�. B�n� osl�uj�c� sv�tidla jsou naprosto
   kontraproduktivn�, nap�. br�n� eventu�ln�m kamer�m, aby zaznamenaly,
   co se d�je (kamery se p�izp�sob� siln�mu p��m�mu sv�tlu z~lamp a~do
   relativn� ,,tmy`` kolem nich nevid�). Dob�e sp�nan� osv�tlen� ale nevad�
   jen tehdy, kdy� se o~jeho ne�ekan� aktivaci ihned dozv� vlastn�k nebo
   policie (t�eba t�m, �e zavolaj� soused�, kte�� si sv�tla v�imli, to je
   dal�� mechanismus ochrany neosv�tlen�ch americk�ch �koln�ch are�l�).
   Jinak op�t pouze pom�h� zlo�inc�m, ostatn� d�l klidn� sp�.


\section{Kdo m��e pomoci}

   O~pot�eb�, zp�sobu a~provozov�n� osv�tlen� dnes z��sti nebo zcela
   rozhoduj� architekti. V�razn� zlep�en� jeho kvality a~sn��en�
   ne��douc�ch d�sledk� je proto t� v~jejich rukou. Z�kon jim k~tomu
   m��e jen pomoci, zejm�na v~jedn�n�ch se z�stupci setrva�n� osv�tlovac�
   praxe. Architekti by se m�li rozhl��et b�hem stm�v�n� a~v~noci.
   Spousta velmi �patn� slou��c�ch lamp toti� byla vybr�na na z�klad�
   sv�ho denn�ho vzhledu bez jak�koliv �vahy o~jejich funkci v~no�n�m
   prost�ed�.

   �lov�k se nejsn�ze u�� na p��kladech, bohu�el t�ch dobr�ch je u~n�s
   poskrovnu. Zn�m ty v~Brn� (p�lkulov� lampy s~vodorovn�m sklem dole
   um�st�n� na Nov�ch Sadech, na Husov�, Jo�tov�, Ra��nov� i~jinde 
v~centru m�sta), je� ale maj� k~dokonalosti je�t� daleko (rozlo�en�
   sv�teln�ho svazku nen� voleno dle skute�n� pot�eby, zrcadlo odr�� do
   jednoho sm�ru sv�tlo t�m�� vodorovn�, lampy zat�m sv�t� i~v~noci
   naplno), nebo v~Pardubic�ch (v�t�ina osv�tlen� hlavn�ch ulic). V�c
   jich �lov�k potk� ve V�dni a~v~�ad� dal��ch evropsk�ch m�st. Jen jaksi
   nikde nep�eva�uj�. Aby si jich �lov�k v�bec v�iml, mus� je skute�n�
   c�len� hledat. Velmi zaj�mav� je Berl�n -- ani ne tak t�m, jak� pod�l
   dobr�ch lamp sv�t�c�ch jen dol� tam maj� (nen� velik�), ale sp�� t�m,
   jak skromn� tam sv�tlo u��vaj�. Hlavn� obchodn� t��da Am
   Kurf�rstendamm tone v~�eru, v~n�m� je mil� sed�t u~stolk� p�ed
   restauracemi.

   Jeden pom�rn� dobr� p��klad poskytuje ale i~Praha. Toti� t�m, �e
   Hrad�any nejsou osv�tleny megalomansky siln� (mohly by b�t ov�em 
i~t�ikr�t m�n� a~vynikat stejn�, kdyby se o~pozornost nepraly se
   spoustami zbyte�n� viditeln�ch lamp �i billboardu Mattoni, sou�asn� by
   se u� daly vid�t spolu s~hv�zdami nad sebou). A~taky, �e nesv�t� celou
   noc. Po Praze sice plno lid� chod� a~posed�v� venku a� do r�na,
   osv�tlen� Hradu se ale vyp�n� o~p�lnoci m�stn�ho �asu. V~Brn� u� po
   jeden�ct� ve�er �lov�k ve m�st� moc lid� nepotk�, ale �pilberk sv�t�
   od ve�era do r�na -- a~nejen on.

   Doufejme, �e se na pat�i�n�ch m�stech brzy objev� lid�, kte�� si
   uv�dom�, �e sv�cen� je jen n�stroj, jak vytv��et �tuln�, zdrav� 
a~kr�sn� lidsk� s�dla, pro kter� jsou �ero a~tma rovn� d�le�it�.


\begin{thebibliography}{9}
\addcontentsline{toc}{section}{Reference}

   
\bibitem{Stevens1987}
Stevens, R.G.: \emph{Electric power use and breast cancer: 
A~hypothesis.} 1987, American Journal of Epidemiology 125:556
   
\bibitem{Clark2003b}
Clark, B.A.J.: \emph{Potential Eye Hazards 
and Other Undesirable Features of in-Ground Tree
Floodlighting in the City of Yarra} [online], ver. 2003-08-07, 
viz soubory lp165.* v~adres��i \amper{bajc}
   
\bibitem{svetlo} \h{svetlo.astro.cz}, v�chodisko k~dal��m �esk�m informac�m 
o~cest� k~udr�iteln�mu no�n�mu prost�ed�.

\end{thebibliography}

\section*{O autorovi}
\addcontentsline{toc}{section}{O autorovi}

   Absolvoval fyziku na MU v~Brn� v~roce 1980, od roku 1971 se v�noval
   popularizaci a~v�uce astronomie, od roku 1993 p�edn�� a~p��e t� 
o~venkovn�m osv�tlov�n�, o~udr�iteln�m stav�n� a~obnoviteln�ch zdroj�ch
   energie. S~Ekologick�m institutem Veronica spolupracuje coby fyzik�ln�
   poradce. Za sv� p��sp�vky k~�esk� a~sv�tov� legislativ� chr�n�c� no�n�
   prost�ed� obdr�el v roce 2003 Hoag-Robinson Award, nejv�znamn�j�� ocen�n� 
v~tomto oboru.

\end{document}

