\documentclass[12pt,a4paper,landscape]{article}
\usepackage{czech,times, multicol}
\input mypdfnb.lt

%\paperwidth=297mm
%\paperheight=210mm
\textwidth=297mm
\textheight=210mm
 \addtolength{\textwidth}{-2in}
 \addtolength{\textheight}{-1in}
 \footskip 0mm                          % comment this line for numbered pages
 \addtolength{\textheight}{-\footskip}
 \pagestyle{empty}                      % comment this line for numbered pages
 \topmargin 0mm
 \headsep 0mm
 \headheight -0.3in
 \oddsidemargin 0mm
 \addtolength{\columnsep}{1mm}

\newcommand{\radsinez}[2]{#1}

\setlength\parindent{0pt}
\setlength{\parskip}{0pt plus 0pt minus 0pt}


\begin{document}
\sloppy

\textbf{\MakeUppercase
{Etick� rada -- filozofick� pomoc (78. pokra�ov�n�). Tentokr�t pro:}}

\bigskip
{\Huge Jana Hollana, astronoma, tm��e}

\smallskip

\begin{multicols}{3}

{\raggedright\textit
{�e by �lov�k i~p��roda m�li b�t chr�n�ni p�ed n�sledky lidsk�ho kon�n�,
net�eba v~N�mecku, zemi samozvan�ch ekologick�ch pr�kopn�k�,
zd�raz�ovat. V~�esku nyn� jeden astronom
vybojoval, �e trestn� je i~,,zne�i�t�n� sv�tlem``.
Absurdn�, �i naopak logick�? Dne�n� etick� rada by mohla zaj�mat i~pana
Eisenbeise ze strany 53.}

}\vspace{\baselineskip}

�esko, jsi na tom l�pe! Zat�mco u~n�s se jen s~nejv�t��m �sil�m
poda�ilo prosadit vyhl�ku o~v�kupu aluminiov�ch plechovek od
n�poj�, je� m� zabr�nit, aby se takzvan� p��roda prom�nila v~jednu
jedinou skl�dku, u~na�ich soused� ji� pokro�ili k~�e�en�
probl�m� s~odpadem zcela jin�ho kalibru. V~platnost vstoupil z�kon
proti ,,zne�i��ov�n� sv�tlem`` -- jak odv�n� slovo! --, jeho�
nedodr�ov�n� m� za n�sledek dosti citeln� tresty. Zn�n� z�kona toto
zne�i�t�n� definuje jako 
\radsinez
{,,ka�d� forma osv�tlen� um�l�m sv�tlem,
  kter� je rozpt�leno mimo oblasti, do kter�ch je ur�eno, 
  zejm�na pak m���-li nad hladinu obzoru``}
{,,jakoukoliv formu um�l�ho osv�tlen�, kter�
dopad� mimo oblast k~osv�tlen� ur�enou, zejm�na pokud p�esahuje
horizont�ln� �rove�``}. 
V�echno jasn�?

�edou eminenc� skr�vaj�c� se za nov�m z�konem nen� pr�vn�k, jak by bylo
mo�n� soudit z~elegantn� formulace, n�br� astronom Jan Hollan
z~Hv�zd�rny Mikul�e Kopern�ka v~Brn�. Podle jeho n�zoru m� sv�tlo
dopadat pouze ,,spr�vn�m sm�rem, a~to dol�``.
I~to zn� podivn�. Nejedn� se v�ak o~��dnou �eskou kuriozitu. I~v~USA
bojuje Dark Sky Association ji� cel� roky, aby no�n� nebe bylo
\radsinez{co mo�n�}{skute�n�}  temn�. Etick� rada se klon� k~tomu,
podpo�it Jana Hollana v~jeho snah�ch, proti nim� se bezesporu vyno��
mno�stv� protin�zor�. Konec konc�, destrukce noci a~temnoty sv�tlem nen�
o~nic m�n� z�va�n�m p��padem zne�i�t�n� sv�ta kolem n�s, ne� je t�eba
ru�en� ticha hlukem nebo ji� kritizovan� plechovkov� varianta vandalismu
v~p��rod�. Filozofie se zde nicm�n� ocit� v~ur�it�m konfliktu. Etick�
rada si mus� uv�domit, �e metafyzika je od �as�
Parmenid\radsinez{a}{ese} a~Plat�na metafyzikou sv�tla. Ve�ker�
podobenstv� slunce a~komplement�rn� k~tomu  i~podobenstv� dut�ch prostor
jeskyn� jsou oded�vna v�d��mi principy metafor i~sv�ton�zor�. B�h,
stvo�en�, rozum �i pravda -- v�echna tato slova se od sv�ho vzniku
spojuj� se sluncem a~sv�tlem, zat�mco �dajn� nositel sv�tla Lucifer je
nejtemn�j��m ze v�ech temn�ch duch�. Lid� z�padn�ho my�lenkov�ho sv�ta
se nemohou do�kat, aby v~p��pad� narozen� u� u� ,,spat�ili sv�tlo
sv�ta``. Dokonce i~ob�van� rustik�ln� ontolog z~temn�ho lesa, svat�
Martinus z~Me�kirchu, oslavuje ,,neskr�vavost m�tiny v~pr�seku``.
Osv�censtv� se upsali rovn� pen�ti, dom�c� b��kov�, kte�� maj� k~etick�
rad� bl�zko. Jedn�m slovem �e�eno: Kde byla tma, budi� sv�tlo. Za t�chto
p�edpoklad� je ji� kompozitum
,,zne�i�t�n� sv�tlem``, tedy nikoliv zne�i�t�n�
�ist�ho, n�br� zne�i�t�n� �ist�m, trochu p�esp��li�!

Ov�em, osv�censtv� budi� vzd�n d�k, existuj� i~protikladn� hlasy. U�
velk� Immanuel Kant nebyl v~��dn�m p��pad� jednozna�n� na stran�
sv�tla, kdy� oslavoval ,,hv�zdn� nebe`` spolu s~,,mravn�m z�konem``.
V�d�l, �e bez noci a~temnoty by toto nebe bylo jen t�ce -- pokud
v�bec -- viditeln�.

Spojen� -- zdaleka nejen metaforick� -- s~profes� Jana Hollana je
nasnad�: astronomov�, v�dci zab�vaj�c� se hv�zdami, �ij� a~tvo�� jen
d�ky temnot�. V�ude, kde se sv�tlo st�v� totalitou, jako t�eba 
v~metropol�ch modern�ho sv�ta, kde se ji� uva�uje o~zne�i�t�n� kosmu
sv�teln�mi reklamami, tam skute�n� sv�teln� zne�i�t�n� u� existuje. 
A~tak etick� rada �e�� sv� profesn� podm�n�n� dilema n�sleduj�c�m
zp�sobem: Moudr� astronom z~brn�nsk� hv�zd�rny rozpoznal d��ve 
a~p�esn�ji ne� v�ichni ostatn�, �e po star�m zn�m�m nebezpe�� zatemn�n�
nyn� hroz� nebezpe�� zesv�tlen�. Mu�en� sv�tlem v~glob�ln�m m���tku.
Sv�tlo je hlasit�. Existuje lidsk� pr�vo na temnotu podobn� jako
existuje pr�vo �lov�ka na ticho.

\vspace{\baselineskip}

\textbf{\MakeUppercase{\small Ludger L�tkehaus}}

\end{multicols}

Vy�lo v t�den�ku Die Zeit, ��slo 52/2002, na str. 52. 
P��� Yvonny Gaillyov� p�elo�ila Lenka �edov�.

\end{document}
