\input a4_12_cz.ltx
\usepackage {graphicx,times}
\addtolength{\footskip}{2\baselineskip}
\pagestyle{plain}
\input mypdf.lt
\input myhtml.lt


\begin{document}

\title
{Pozn�mky k~pilotn�mu projektu regenerace panelov�ho domu na
Obl� 14}
\authjenhv
\date{12. dubna 2003}
\maketitle
%\begin{multicols}{2}
%\noindent

\tableofcontents

\section{V�tr�n�}

Na cel�m projektu vid�m jen jedinou nedokonale navr�enou ��st:
toti� soustavu mechanick�ho v�tr�n�.

\subsection{Pr��ezy vzduchovod� mus� b�t n�kolikan�sobn� v�t��}

Z�kladn� z�sadou p�i mechanick�m v�tr�n�, jeho� ��elem je maxim�ln�
komfort a~sou�asn� zamezen� pl�tv�n� energi�, je pou��v�n� jen velmi
mal�ch rychlost� proud�n�, a~tedy i~mal� spot�eby elekt�iny na pohon
takov� v�trac� soustavy. Z�kladn�m limitem, kter� nesm� b�t pro takov�
opravdu dobr� v�tr�n� p�esa�en, je elektrick� p��kon maxim�ln�
0,4~W\pmc{}s. Takov� mez neb�v� nikdy v~nejkvalitn�j��ch (pas�vn�ch)
domech p�ekro�ena (viz nap�. St�rz \cite{Starz}). Pro v�tr�n�
s~navr�en�m pr�tokem vzduchu asi t�� tis�c krychlov�ch metr� za sekundu
pro cel� d�m (s~takovou hodnotou zcela souhlas�m, jako�to s~pr�tokem
maxim�ln�m) to tedy znamen� maxim�ln� p��pustn� souhrnn� elektrick�
p��kon ventil�tor� 1,2~kW.

Tato hodnota je ale p�ekro�ena v�razn� u� pro realizovan� domy Obl� 2
a~Kam�nky 6, kde se pou��vaj� pr�toky vzduchu t�m�� jen polovi�n�.
Projekt pro Oblou 14 p�esto po��t� se stejn� dimenzovan�mi vzduchovody,
kter� jsou p��li� mal�ho pr��ezu i~ve v��e uveden�ch domech. Nen� divu,
�e pl�novan� spot�eba elekt�iny vych�z� nep��jemn� vysok�, naprosto
nep��pustn� pro realizaci, kter� m� b�t pilotn�. Projekt je zde ve
z�ejm�m rozporu i~s~podkladem prof. Streichera \cite{Schmidl}, kter� mluv�
o~nutnosti nep�es�hnout rychlost proud�n� 2,5\,m/s (t� z~d�vod�
akustick�ch), a~ud�v� k~tomu i~pot�ebn� minim�ln� pr��ezy potrub�
(1,0\dmsq{} pro ka�dou z~odbo�ek do bytu 
a~16\dmsq{} pro sou�et pr��ez� veden� v~�acht�).

Na�t�st� je n�prava snadn�, a~dokonce realizaci nijak v�razn� nezdra��.
V~budov� toti� lze realizovat vzduchovody dimenzovan� velkoryse. Sta��
k~tomu neinstalovat ��dn� svisl� samostatn� potrub�, ale \emph{jako
vzduchovod� vyu��t cel� pr��ez instala�n�ch �achet}. Sta�� je k~tomu
rozd�lit na poloviny (po��rn� odoln�m zp�sobem) a~p��padn� opat�it
vhodn�m vnit�n�m obkladem (nap�. skelnou vatou ka��rovanou hlin�kovou
f�li�). I~p�i p��tomnosti potrub� pro ostatn� ��ely (odpad, voda, plyn)
zbudou pr��ezy tak velk�, �e ani v~nejvy���m podla�� nep�es�hne rychlost
proud�n� dva metry za sekundu. Konkr�tn�, pr��ez cel� �achty je
4\dm\mtimes8\dm, z~toho izolovan� potrub� zab�raj� 4,2\dmsq, po
instalaci p�ep�ky mezi �erstv� a~odpadn� vzduch a~oblo�en� �achty 
v~tlou��ce 2,5 cm (to zabere max. 7\dmsq) zb�v� st�le je�t� p�es 
20\dmsq. 
I~p�es lok�ln� z��en� armaturami, odbo�kami a~m��idly z�stane podm�nka
rychlost� proud�n� pod 2,5\,m/s s~rezervou zachov�na.

Jedinou podm�nkou funk�nosti takov�ho �e�en� je dostate�n� t�snost
p��stupov�ch dv��ek do instala�n� �achty ka�d�m byt�. Dv��ka by m�la b�t
dvoje, zp��stup�uj�c� zvlṻ ka�d� ze vzduchov�ch kan�l�, nejl�pe
upraven� tak, aby nemohla b�t otev�en� sou�asn� (t�m by se vytvo�il
zkrat a~ni��� podla�� by p�estala b�t v�tran�). Je vhodn� je vybavit
sp�na�i, kter� by indikovaly, �e nejsou dokonale zav�en� -- takov�
indikace by m�la b�t sou��st� cel�ho m��ic�ho a~regula�n�ho syst�mu
domu, p��stupnou po internetu.

D�vodem pro pou�it� svisl�ho potrub� o~pr�m�ru 20~cm pro p�ede�l�
realizace byla z�ejm� snaha vyhnout se nutnosti instalovat po��rn�
klapky do jednotliv�ch byt�. Projekt pro Oblou 14 ale s~takov�mi
klapkami beztak po��t�, tak�e pou�it� velk�ch pr��ez� pro svisl�
vzduchovody nestoj� nic v~cest�. P�i nich budou tlakov� ztr�ty na v��ku
domu jen asi t�i paskaly, ��m� prakticky odpad� nutnost jak�hokoliv
,,zaregulov�n�``, �ili p�edem nastaven�ho rozd�ln�ho �krcen� pr�tok� do
jednotliv�ch byt�, t�m v�t��ho, ��m jsou bl��e k~ventil�tor�m (posta��
tlakov� ztr�ta na v��stk�ch a~vstupn�ch filtrech ods�v�n�  -- te� si ale
nejsem jist, zda jsou v~projektu v�bec navr�eny, slou�ily by i~jako
tlumi�e hluku).

Projekt je pot�eba upravit i~pokud jde o~pr��ezy odbo�ek pro jednotliv�
byty. Ty mus� m�t, jak ostatn� uv�d� u� prof. Streicher, minim�ln�
pr��ezy jednoho decimetru �tvere�n�ho. To je samoz�ejm� krajn� mez,
vhodn�j�� jsou pr��ezy dvojn�sobn�, aby rychlosti vzduchu v~nich byly
v�razn� pod dva metry za sekundu. Pokud mo�no by takov� pr��ezy m�ly
m�t v�echny komponenty, tj. i~po��rn� klapka a~registr, kter� m�
slou�it k~doh�evu vzduchu -- nen� to mo�n� o~moc dra���, ne� z~takov�ch
zten�en�ch m�st instalovat redukce do zbyl�ho, dostate�n�ho pr��ezu
vzduchovod�. Jako vhodn� pr�m�r, bude-li pou�ito kruhov�ho potrub�,
doporu�uji 15~cm. Lep�� je ale �e�en� konstruk�n�, kdy budou jako
velkorys� vzduchovody pou�ity vhodn� rozd�len� dutiny s�drokartonov�ho
podhledu bytov�ho j�dra. Pokud jde o~jejich ev. �i�t�n� po letech (to
se m��e t�kat jen veden� odpadn�ho vzduchu), m��e b�t je�t� jednodu���
ne� �i�t�n� potrub�.

Oproti projektu je pot�eba p�ipojit na p��vod a~odvod vzduchu 
i~sp��n� sk��n�, na to sta�� trubky o~vnit�n�m pr�m�ru  �ty� centimetr�,
viz n��e v~��sti T�sn�n� a~blow-door test.

Samoz�ejmost� je i~veden� vzduchovod� na st�e�e v~dostate�n�ch pr��ezech,
zhruba �ty�n�sobn�ch, ne� uv�d� projekt.

Projekt neuv�d� tlakovou ztr�tu na navr�en�ch rekuper�torech ani
n�kter�ch jin�ch komponent�ch. Pro jej� sn��en� bude mo�n� pot�eba
volit jin� za��zen�, zaji�tuj�c� rychlosti proud�n� pod t�i metry za
sekundu.


\subsection{Tempo v�tr�n� by m�lo b�t regulovateln�}

C�l projektu, toti� sn��it p�i regeneraci tepeln� ztr�ty domu tak
v�razn�, �e nebude pot�eba klasick� otopn� soustava, je jist�
chv�lyhodn�. Proto�e ale projekt moud�e po��t� s~ponech�n�m alespo�
jednoho radi�toru v~ka�d�m byt�, je mo�n� uva�ovat i~o~tom, �e cel�
topn� p��kon nemus� b�t dod�v�n v�dy jen �erstv�m oh��t�m vzduchem.

Topen� jen pomoc� vzduchotechniky, bez cirkulace, jen �erstv�m vzduchem,
m� toti� jednu nep��jemnou vlastnost: v�tr�n� mus� naplno fungovat
zrovna tehdy, kdy je z~hygienick�ch (ostatn� i~energetick�ch) d�vod�
��douc� v�trat nejm�n�. M�m na mysli p��pad mraz�, kdy m� venkovn�
vzduch v~sob� m�n� ne� �ty�i gramy vodn� p�ry na krychlov� metr, a~po
oh��t� na dvacet dva stup�� (b�n� teplota v~pas�vn�ch domech, viz nap�.
Th�r \cite{Thur}) tedy vlhkost men�� ne� dvacet procent. Mechanick�
v�tr�n� m� ale zvy�ovat komfort, ne jej zhor�ovat! Jeho zeslaben�m
v~mraziv�m po�as� lze vlhkost v~interi�ru zv��it na komfortn�ch alespo�
�ty�icet procent, pokud v~byt� n�kdo bydl� a~jsou tam tedy zdroje
vlhkosti, nap�. d�ch�n� (z~dvaceti na �ty�icet procent si �lov�k vzduch
zvlh�� s�m, pokud na n�j p�ipad� jen deset kub�k� �erstv�ho vzduchu na
hodinu). 

Sn��en�m tempa v�tr�n� a~n�sledn�m zv��en�m vlhkosti budou m�t obyvatel�
pocit vyhovuj�c� teploty, i~kdy� bude m�t vzduch jen 21\degC{} m�sto
22\degC, d�ky men��mu ochlazov�n� v�parem z~poko�ky. Zd�razn�me, �e ani
p��padn� vlhkost k~�edes�ti procent�m (v~l�t� zcela b�n�), nem��e 
v~takov�m dom� d�lat v~zim� hygienick� probl�my, nebo� v~interi�ru nebudou
chladn� plochy, kde by voda mohla kondenzovat. Krom� zv��en� komfortu se
sn��� i~po��rn� nebezpe��. 

Na druh� stran�, pot�ebn� maxim�ln� topn� p��kon pro jeden byt (10\Wsqm,
tedy 0,6~kW na jeden byt) dok�e jeden radi�tor hladce dodat
a~vzhledem k~nep��tomnosti tepeln� izolace uvnit� bytu a~naopak d�kladn�
izolace pl�t� budovy p��li� nez�le�� na tom, kde je um�st�n.

Zejm�na pro dobu del�� nep��tomnosti (zimn� pr�zdniny) je proto vhodn�
v�tr�n� v~byt� v�razn� omezit, �ekn�me na desetinu, a~m�rn� doh�ev (sice ne
pot�ebn� pro dan� byt, ale ohledupln� kv�li soused�m) sv��it radi�toru.
Omezovac� za��zen� je mo�n� instalovat na v��stk�ch, v~nouzi 
i~centr�ln�
na odbo�ce z~instala�n� �achty. Instalace na v��stk�ch m� velkou
v�hodu v~tom, �e umo��uje nap�. v~noci v�trat vydatn� jen m�stnosti,
kde n�kdo sp�, a~nevysu�ovat zbyte�n� m�stnosti jin�.

Regulovateln� v�tr�n� v~bytech implikuje nezbytnost regulov�n�
v�konu ventil�tor� -- nejsn�ze tak, aby byl v~�acht�ch konstantn� rozd�l
tlak�, tedy aby tempo v�tr�n� v~kter�mkoliv byt� nez�viselo na tom, jak
maj� nastaven� v�tr�n� v~bytech jin�ch. Takov� regulace samoz�ejm�
povede k~dal��m �spor�m elekt�iny na provoz ventil�tor�. Je krom� toho
mo�n� rozd�l tlak� sn��it, klesnou-li teploty pod nulu, aby tempo
v�tr�n� nemuseli na komfortn� �rove� sni�ovat obyvatel� v�ech byt�.

(Takov� sn��en� rozd�lu tlak� m��e b�t nevhodn� jen tehdy, kdy� 
se v~n�kter�m z~byt� kou�� v~m�stnosti, odkud jde zne�i�t�n� vzduch 
je�t� do dal��ch prostor a~obyvatel� si jej p�ej� co nejv�ce �edit 
vzduchem �erstv�m -- p�i sn��en�m v�tr�n� by tak mohli �init otev�en�m 
oken, co� by v~mraze m�lo b�t jen zcela v�jime�n� a~kr�tkodob�. Je to 
tedy je�t� v�c ke zva�ov�n�.)



\subsection{Centr�ln� p�edeh�ev vzduchu}

V~projektu jeden d�le�it� p�edeh�ev chyb�, toti� ten, kter� zabr�n�
zamrznut� v�stupu odpadn�ho vzduchu z~rekuper�toru. M�sto p�edeh�evu
lze samoz�ejm� pou��t i~bypass pro �erstv� vzduch, ale p�edeh�ev m��e
b�t jednodu��� a~spolehliv�j��. Snadno jej lze realizovat registrem
u��vaj�c�m mrazuvzdorn� (sol�rn�) okruh, um�st�n�m v~proudu �erstv�ho
vzduchu p�ed rekuper�torem.

Naopak, velmi sporn� je trval� p�edeh�ev vzduchu po v�stupu
z~rekuper�toru na dvacet stup�� (v~dob�, kdy top�, co� se samoz�ejm�
u~pas�vn�ho domu nem��e kr�t s~dobou, kdy je venku pod dvacet �i osmn�ct
stup��). P�inejmen��m na noc je vhodn� jej vypnout, aby lid�, kte��
cht�j� m�t v~lo�nici chladn�ji, m�li takovou �anci, ani� by museli
otv�rat okno (to by se st�vat nem�lo, je to vlastn� reakce na 
p�et�p�n�). Moc chladno tam stejn� m�t nebudou, p�i ��innosti rekuperace
0,8 je nejni��� mo�n� teplota �estn�ct stup�� (pokud bude rekuper�tor
provozov�n bez bypassu na hranici zamrz�n�). Topn� registry
v~jednotliv�ch bytech budou schopny doh��vat vzduch a� o~t�icet stup��,
o~t�icet �ty�i to zvl�dnou p��padn� tak�, ale nemusej�, kdy� v~byt� bude
radi�tor. Nejjednodu��� �e�en� je proto \emph{centr�ln� p�edeh�ev za
rekuper�torem �pln� vynechat}.


\subsection{Solarwall}

P�edeh�ev (�i n�kdy p��mo oh�ev) vzduchu sol�rn� st�nou se jev� p�i
pou��v�n� ��inn� rekuperace jako velmi m�lo ��inn�. Opravdu, z~tepla
z�skan�ho sol�rn� st�nou se b�n� vyu�ij� jen dv� desetiny.
Pln� se teplo vyu�ije jen jako protimrazov� ochrana rekuper�toru.

T�m se sol�rn� st�na (d�rovan� �ern� plech) velmi li�� od kolektoru
teplovodn�ho -- jeho zisky lze u��t v~zimn�m obdob� naplno.

Na druh� stran�, sol�rn� st�na by m�la b�t cenov� srovnateln� s~b�n�mi
dosavadn�mi izolacemi �t�t� -- ty tak� obsahuj� miner�ln� vatu
a~plechov� plṻ. I~kdy� v~tomto p��pad� asi nebude, proto�e takov�
d�rovan� plechy nikdo v~�esku nevyr�b�. Jej� pou�it� se m� st�t
d�le�itou pob�dkou k~tomu, aby s~t�m n�kdo za�al. U~budov bez
rekuperace, ale s~mechanick�m v�tr�n�m, je to toti� nejlep��, rychle
n�vratn� �e�en� oslun�n�ch fas�d mimo plochu oken.

Nahrazen� sol�rn� st�ny zdvojn�soben�m plochy hi-tech teplovodn�ho
kolektoru by bylo dosti n�kladn�. Mluv� proti n�mu tak� men�� oslun�n�
v�chodn� poloviny �t�tu, ten je skoro p�l dne z��sti zast�n�n vzrostl�m
stromem -- u~levn� plochy �ern�ho plechu to nen� �koda (jen je pot�eba
jej um�stit zrovna na tuto ��st �t�tu). Nahrazen� n���m jin�m je ale
zcela nep�ijateln�, z~estetick�ch d�vod� (jedna polovina tmav�, druh�
ne) i~z~d�vod� demonstra�n�ch (pro� nen� druh� polovina �t�tu tepeln�
vyu�ita?).

Po zv�en� mo�nost� �prav ji�n�ho �t�tu se ale p�esto p�imlouv�m za 
alternativu uvedenou a~zd�vodn�nou na konci dodatku: pokr�t teplovodn�m
kolektorem  ob� souvisl� plochy �t�tu a~jako solarwall vyu��t jen
�lenitou plochu  mezi okny.


\subsection{Zvlh�ov�n� z~koupelny?}

N�m�tem m�n� podstatn�m je instalov�n� cirkula�n�ho ventil�toru
v~koupeln�, kter� by v~mraziv�m obdob� mohl p�ru u�ite�n� p�idat do
bytov�ch prostor, m�sto aby byla bez u�itku ods�ta. Op�t jde o~zv��en�
komfortu. Vzduch z~koupelny b�v� prost� pach�, a~zv��it zdarma vlhkost
vzduchu v~byt� (tepeln� skv�le izolovan�m) je v~zim� v�dy prosp�n�.
60~\% je tehdy lep�� vlhkost ne� 40~\%. U� proto, �e p�i n� pro stejn�
pocit tepeln� pohody sta�� ni��� teplota vzduchu a~st�n -- �lov�k se
m�n� ochlazuje odpa�ov�n�m vlhkosti z~k��e (to prob�h� st�le, i~mimo
viditeln� pocen�) i~d�ch�n�m.

V~obdob� mraz� by odtah z~koupelny m�l b�t otev�en� jen tehdy, kdy� tam 
n�kdo chce su�it pr�dlo.


\subsection{T�sn�n� a~blow-door test}

Z�kladn� podm�nkou funk�nosti a~��innosti v�tr�n� s~rekuperac� je, �e
ve�ker� vzduch jde skute�n� p�es rekuper�tory. To znamen�, �e jin�
trval� ,,cesty`` pro vzduch z~domu a~do n�j nejsou, tj. �e d�m je jinak
t�sn�.

To nikdy nesta�� p�edpokl�dat, ale je nutn� to prok�zat. B�hem takov�ho
prokazov�n�, zvan�ho blow-door test, se t�m�� v�dy net�snosti najdou 
a~mus� se odstra�ovat. Tak dlouho, a� se pronik�n� vzduchu net�snostmi 
do bytu sn��� na m�n� ne� �est desetin jeho objemu za hodinu, p�i podtlaku
pades�ti  pascal� (viz nap�. \cite{Feist}), re�ln� dosahovan� t�snosti 
b�vaj� b�n� dvakr�t lep��. 

Vzhledem k~objemu domu je praktick� uskute�nit test na ka�d�m byt�
zvlṻ a~pak i~na suter�nn�ch prostor�ch. Nakonec je pot�eba ov��it 
i~t�snost schodi�t�, tedy zejm�na v�ech dve�� do byt�. Ty je pot�eba
zcela d�kladn� ut�snit.

Podtlakov� zkou�ka domu je nejsnaz��m ov��en�m, zda byl plṻ domu 
kvalitn� opraven -- u~panelov�ho domu, kde jsou styky panel� proslul� 
svou net�snost�, je to zvl�t� d�le�it�.

Probl�mem by samoz�ejm� byly v�trac� otvory do sp��n�ch sk��n�. Jejich
existence je v~ostr�m rozporu s~ideou v�tr�n� s~rekuperac�. Oproti
projektu je nezbytn� otvory skrz plṻ domu odstranit a~sk��� v�trat
zvl�tn� odbo�kou pro odb�r odpadn�ho vzduchu -- a~proto�e asi nelze
vylou�it kou�en� v~jej� bl�zkosti, t� i~p��vodem vzduchu �erstv�ho. 
K~tomu sta�� velmi tenk� veden�, o~pr��ezu �tvrt decimetru �tvere�n�ho.


\subsection{Otev�r�n� oken a~vnit�n� izolace}

V~pas�vn�ch domech se samoz�ejm� otev�rat okna mohou. N�kdy je to ale  
v~n�jak� m��e ne��douc� -- kdy� se v~dom� top� a~tak� 
v~dob�, kdy je venku v�ce vedro ne� uvnit�. V~rodinn�ch domech mohou m�t 
lid� zejm�na o~topen� sami p�ehled a~chovat se podle toho, ve velk�m 
bytov�m dom� jsou ale p��slu�n� za��zen� tak daleko od nich, �e p��li� 
nevn�maj�, zda jsou v~provozu. Jako vhodn� informace by m�la slou�it 
nap�. LEDka, kter� indikuje, �e nen� vhodn� nechat okna otev�en� ani 
pootev�en�. M��e j�t tak� o~sou��st v�t��ho displeje, ud�vaj�c�ho 
z�kladn� teplotu a~vlhkost v~byt� (viz n��e v~sekci M��en� 
a~roz��tov�n� n�klad�). Mohlo by j�t i~o~dva stupn� nevhodnosti -- prvn� 
indikuj�c�, �e se top� nebo �e je venku p��li� vedro, druh�, �e
energetick� ztr�ty tak zp�soben� jsou u� zna�n�. 

Jeden d�vod otev�r�n� oken byl zm�n�n u� v~��sti zpochyb�uj�c� vhodnost 
centr�ln�ho doh��v�n� vzduchu na dvacet stup�� -- toti� snaha vychladit 
lo�nici. Krom� vypnut� centr�ln�ho doh��v�n� je zde je�t� jedno mo�n� 
opat�en�, kter� m��e, ale nemus� b�t sou��st� regenerace domu: toti� 
p�id�n� vnit�n�ch tepeln�ch izolac�. Doposud toti� byl vn�j�� plṻ 
natolik tepeln� propustn�, �e u�ivatel� byt� snadno mohli v~topn�m 
obdob� udr�ovat  doma dosti r�zn� teploty, dle sv�ho gusta. D�kladn�m
zaizolov�n�m  pl�t� budovy se budova stane tak�ka izotermick�, tepeln�
odpory  strop� a~p���ek budou zanedbateln�. Nasnad� je um�stit 
n�kolikacentimetrovou tepelnou izolaci na st�ny a~stropy byt� -- ta 
m��e p�isp�t i~k~jejich akustick�mu odd�len�. V~�vahu p�ipad� 
i~izolov�n� pr�v� jen lo�nic, a~to i~od ostatn�ho interi�ru bytu. 
Doporu�uji, aby takov� �pravy byly alespo� fakultativn�, na n�klady 
a~dle p��n� u�ivatel� jednotliv�ch byt�.

Vnit�n� izolace lze doc�lit pomoc� lehk�ch modul� (���ka asi 
1,5\m, v��ka dle v��ky m�stnosti) s~d�ev�nou konstrukc�, vypln�n�ch
nejl�pe ov�� vlnou (pro jej� stavebn� pou�it� existuj� dva
certifikovan� �esk� v�robky), s~povrchem ji� fin�ln� upraven�m v~r�zn�ch 
variant�ch, dle p��n� n�jemn�k� (tenk� re�n� OSB deska bez formaldehydu, 
s�drokarton, vrstva z~recyklovan�ho plastu pota�en� pap�rem, 
pl�tno...), dokonce s~ji� p�edem vy�ezan�mi otvory pro p��stup 
k~elektrick�m z�suvk�m. 


\subsection{Pozn�mka o~v�tr�n� nov� n�stavby}

Pl�novan� n�stavba pro novou tepelnou techniku m� v~projektu navr�en� 
mechanick� v�tr�n�. To je zbyte�n�, sta�� v�tr�n� samot��n�, v~mraze 
siln� p�i�krcen�. Pokud by se tam p��le�itostn� pracovn�ci nec�tili 
dob�e, otev�en� dve�e a~jin� pr�duch na opa�n� stran� vyv�tr� prostoru 
b�hem chvilky.


\section{M��en� a~roz��tov�n� n�klad�}

V~dom� s~d�kladn� izolovanou ob�lkou nem� mnoho smyslu m��it odb�r
tepla na topen� v~jednotliv�ch bytech, pokud jde o~jeho ��tov�n�. Byli
by tak posti�eni ti, jejich� soused� se doma sna�� m�t teplotu ni��� --
tedy za samoz�ejm�ho p�edpokladu, �e v~dob�, kdy se top�, sami
neotv�raj� v�znamn� okna.

Spravedliv� roz��tov�n�, odr�ej�c� skute�n� vliv bytu na spot�ebu
domu, je jen takov�, kter� se op�r� o~rozd�l pr�m�rn� teploty v~byt� 
a~venku b�hem doby, kdy se v~dom� top�. Tyto teploty je proto pot�eba
zaznamen�vat.
Takovou praxi popsal M. Los \cite{lomex} u~projekt� v~Blansku v~polovin�
devades�t�ch let, p�i�em� uv�d�l velk� pokles spot�eby a~maxim�ln�
spokojenost n�jemn�k�. Takov� ��tov�n� prakticky automaticky eliminuje
p�et�p�n� (syst�m z�skal Grand Prix na Pragothermu 2003). 

Podm�nkou jeho spr�vnosti je, �e v~dom� nez�st�vaj� ani pootev�en�
okna, tj. �e ve�ker� vzduch z~byt� prob�h� rekuperac�. To lze na�t�st�
pom�rn� snadno ov��it, pokud se sou�asn� s~teplotou registruje 
i~vlhkost. Otev�en� oken v~chladn�m obdob� se projev� sn��en�m vlhkosti 
v~byt�.

Oba �daje elektronick�ch �idel, teplota i~vlhkost, by m�ly b�t n�padn�
v~ka�d�m byt� vid�t, p��stupn� by pro obyvatele bytu m�la b�t i~jejich
historie. Centr�ln� sb�r t�chto �daj� by m�l b�t dostupn� (bez
rozli�en�, o~kter� byt jde) online i~na internetu, spolu s~dal��mi
�daji o~chodu domu.

Na displeji v~byt� by ostatn� mohly b�t k~dispozici i~dal�� �daje, 
zejm�na teplota, p��padn� i~vlhkost vn�j��ho vzduchu (ve skute�nosti ji
obyvatel� ji�n�ch byt�  nemohou za slunn�ho dopoledne resp. odpoledne
sami zm��it, neb nemaj� k~dispozici neoslun�n� m�sto). Rozd�l  vn�j�� 
a~vnit�n� teploty pak informuje o~vhodnosti �i nevhodnosti otev�en� oken 
(zvl�tn� indikace t�ho� by ale tak� byla u�ite�n�, viz v��e).


\section{Doporu�uji l�pe izoluj�c� a~d�mysln� okna}

V~projektu jsou navr�ena okna s~je�t� st�le dost velkou tepelnou
prostupnost�. Pro pas�vn� domy plat� po�adavek na maxim�ln� m�rnou prostupnost
(celkovou, v�. r�m� apod.) 0,8\WsqmK. A� p�i jeho dosa�en� skute�n�
odpad� pot�eba m�t pod oknem radi�tor. Hodnota 1,1\WsqmK, uveden�
v~projektu, by vedla u� k~nep��jemn� chladn�m okenn�m ploch�m, kter� by
mohli obyvatel� domu kompenzovat leda p�et�p�n�m. Nev�m, jak by bylo
mo�n� u~oken s~tak vysokou propustnost� obh�jit, �e nejde o~chybu
pilotn�ho projektu.

Doc�lit limitu pro pas�vn� domy lze jen trojit�m hi-tech zasklen�m
a~dodate�n�m zaizolov�n�m i~pohybliv� ��sti r�mu okna (pevn� by m�la b�t zaizolov�na
kompletn�, ne a� na posledn� dva centimetry, jako u~Obl� 2), nebo
pou�it�m r�m�, kter� izoluj� dostate�n� u� samy.

Trojit� zasklen� by nemuselo b�t standardn�, cel� pln�n� kryptonem.
Naopak, velmi se p�imlouv�m za �e�en� hodn� pilotn�ho projektu. T�m m�m
na mysli jednu dutinu vzduchovou, ale s~hlin�kovou nenat�enou �aluzi�,
nejl�pe ovl�danou i~automaticky, elektricky. Ide�ln� je �aluzie
opat�en� mikrootvory, p�es kterou je vid�t ven (jako p�es velmi tmav�
filtr), vid�l jsem takovou na veletrhu ve Welsu. Zav�en�m �aluzie na
noc lze hodnotu pro pas�vn� okno hladce dos�hnout (za p�edpokladu, �e
druh� dutina je standardn� hi-tech). Sou�asn� se ve�er zabr�n� sv�cen� oknem
ven, co� znamen� v�ce sv�tla uvnit� i~men�� sv�teln� zne�i�t�n� venku.

�aluzie jako sou��st projektu jsou ostatn� nezbytn�, nebo� hlavn�
plocha oken nen� p�esn� ji�n�, ale naopak nejnev�hodn�j�� v�chodn�
a~z�padn�. Takov� orientace v~l�t� vedou k~p�eh��v�n�. ��innou obranou
jsou pr�v� jen �ist� hlin�kov� odrazn� plochy, nejl�pe instalovan� co
nejv�ce sm�rem ven. Vzduchov� dutina se �aluzi� by z~tohoto hlediska
m�la b�t ta vn�j��, aby sluncem oh��t� sklo (to s~hi-tech vrstvou n�zk�
emisivity se sluncem zah��v� vydatn�) neoh��valo interi�r.


\section{Diskuse sol�rn�ho syst�mu}

nen� u� polemikou s~projektem, ale jeho podpo�en�m... i~kdy� otev�r� 
ot�zky, jak p�esn� rozvrhnout r�zn� plochy na ji�n�m �t�t�.

\subsection{Nemal� ��st ka�d� budovy m� b�t slune�n�m kolektorem}

Svisl� kolektorov� plocha pro oh�ev vody m� mnohem krat�� tradici ne� 
kolektory �ikm�, v~�esku pak byl prvn� takov� sol�rn� syst�m uveden do 
provozu p�ed rokem, na SP� v~B�eclavi. Na prvn� pohled je to divn�, 
um�stit kolektory svisle, v�dy� by m�ly b�t nam��eny co mo�n� ke 
slunci, tedy �ikmo nad jih... 

Na druh� stran�, daleko nejtradi�n�j�� ,,sol�rn� kolektory`` slou��c�
pro  vyt�p�n� budov jsou prost� okna, a~tam ka�d� tu��, �e nejvhodn�j��
jsou  ta, kter� jsou sou��st� ji�n� st�ny. V~zim� je slunce n�zko na
nebi  a~sv�t� skoro kolmo do oken, tak�e prosv�t� byt a� na severn�
konec.  Tehdy je tak� pot�eba tepla nejv�c. V~�ervnu a~�ervenci se p�es
ji�n� okna dovnit� moc slunce nedostane, nejv�� trocha t�sn�  pod
n� na zem. Jin� orientace oken, k~v�chodu �i z�padu, je�t� h��e pak 
�ikm�ch, ve st�e�e, vede v~l�t� k~p�eh��v�n�, zato v~zim� k~topen� 
sotva p�isp�j�.

Pokud se pro oh�ev tepl� vody pou��vaj� drah� mal� kolektory, kde ka�d� 
metr �tvere�n� stoj� p�kn�ch p�r tis�c korun, tak se jich �asto instaluje 
co nejm�n� a~pokud mo�no se orientuj� tak, aby alespo� ve 
slunn�ch letn�ch dnech oh��ly tolik vody, kolik je pot�eba. Jakmile ale 
nen� z~n�jak�ch d�vod� nezbytn� plochou kolektor� velmi �et�it, mohou 
se orientovat i~hodn� jinak, ne� naklon�n� o~�ty�icet stup�� k~jihu.

V~t�ch m�s�c�ch, kdy je den  nejkrat��, od listopadu do �nora, se d� ale
z�skat v�ce tepla ze svisl� ji�n� plochy ne� z~plochy naklon�n�. D�vod� 
je n�kolik: \bi
\item za jasn�ho po�as� je svisl� plocha v�ce oslun�n�, hlavn� 
kdy� p�ed n� le�� sn�h
\item �ikm� kolektory z�st�vaj� ��st slunn�ch dn� zasn�en� a~tedy 
mimo provoz, jsou tak� trvale m�n� �ist�
\item fas�dn� kolektor m��e m�t n�kolikr�t tlust�� tepelnou izolaci ne� 
 je dostupn� pro samostatn� moduly (nap�. 16\cm{} m�sto 4\cm; jak 
tlustou izolaci pou��t, je vhodn� zv�it, cenu moc nezv���) 
\item svisl� kolektorov� plocha m� z�eteln� men�� ztr�ty, zejm�na 
je-li vybavena hi-tech absorb�ry s~tzv. emisivitou kolem �ty�
procent\footnote  
 {Pak se toti� ochlazuje prakticky jen proud�n�m
vzduchu, kter� ale  v~p��pad� svisl� orientace nejde rovnou od absorb�ru
ke sklu. Podobn�,  svisl�mi hi-tech okny se za zimn�ch noc� d�m
ochlazuje a� o~�tvrtinu m�n� ne�  st�e�n�mi okny.} -- za slunn�ch dn�
tak i~v~zim� m��e oh��t vodu a� na �edes�t stup�� s~��innost� p�es
pades�t procent
\ei

V~letn�ch m�s�c�ch je tomu samoz�ejm� naopak, ale na tom moc nez�le��, 
proto�e za slunn�ho po�as� d� i~svisl� plocha tepla dostatek, nen�-li
mal�, a~naopak velkoryse zvolen� plocha naklon�n� je v�t�inu doby
souvisl�ho slune�n�ho po�as� mimo provoz -- nen� u� co oh��vat. 
Podrobn� diskuse a~v�sledky v�zkumu chov�n� fas�dn� kolektorov� plochy
viz \cite{weiss}.

Ve skute�nosti plat� jednoduch� pravidlo: jako kolektorov� plocha m� 
b�t vyu�ita ta oslun�n� ��st budovy, kter� nen� vyu�ita coby okna. 
M�-li budova st�echu sklon�nou k~jihu, m� alespo� jej� ��st b�t 
slune�n�m kolektorem. Pokud �ikmou ji�n� st�echu nem�, pak on�m 
kolektorem m� b�t nepr�svitn� ��st fas�dy. U�et�� se tak za krytinu, 
om�tku �i oblo�en� a~tepeln� izolace, kterou d�m stejn� mus� m�t (ve 
st�e�e pravda jen tehdy, je-li p�da obytn�), m� hned dvoj� vyu�it�. 
Nav�c, hlavn� p�i pou�it� hi-tech absorb�r� s~velmi n�zkou emisivitou, 
se ta ��st pl�t�, kter� je opat�en� kolektorovou plochou, st�v� v~zim� 
za slunn�ho po�as� fakticky bezeztr�tovou a~i~za po�mourn�ch dn� 
izoluje v~pr�m�ru dvakr�t l�pe, ne� by odpov�dalo tlou��ce izolace. 


\subsection{N�klady, v�nosy, estetick� krit�ria}

Kolektorov� plocha se zlevn�, kdy� je sou��st� budovy. P��davn� n�klady 
jsou  v~principu omezeny na cenu skla  (kalen�ho a~s~n�zk�m obsahem
�eleza, tzv. sol�rn�ho) oproti jin�mu  povrchov�mu materi�lu budovy 
a~ov�em cenu absorb�r� a~jejich propojen�  (u� neizolovan�ho, jen 
�ern�ho a~schovan�ho pod sklem). 

U~samostatn�ch, neintegrovan�ch kolektor� se plat� nav�c jejich 
vana (�asto z~drah�ho hlin�ku), t�snost a~tuhost cel�ho souvrstv�. 
A~tak� mno�stv� propojen�, jde-li o~mal�  moduly. V~neposledn� �ad� pak
konstrukce pro jejich upevn�n�.

Zvl�t� n�kladn� je takov� konstrukce v~p��pad�, �e stoj� na ploch�
st�e�e (u� proto, �e mus� zajistit kolektory proti vich�ic�m). Jedinou
v�hodou um�st�n�  na plochou st�echu je, �e je to ide�ln� pro
sv�pomocnou mont� bez je��b� a~pro �dr�bu, bude-li pot�eba, nap�.
odhrnov�n� sn�hu...  A~ov�em, oproti fas�dn�m tak� to, �e se z~nich
z�sk� v�ce tepla vzta�eno na jednotky jejich  plochy.  V~celoro�n�m
�hrnu a� jedenap�lkr�t v�ce. 

Alternativa samostatn�ch kolektor� na ploch� st�e�e nen� pou�iteln� 
v~p��pad� v�cepatrov�ch budov, kdy st�echa nen� u� dost velk�. Aby se
kolektory vz�jemn� nest�nily, mus� b�t od  sebe daleko alespo�
p�tin�sobek sv� v��ky. Instalovat tak lze (p�i  n�klonu 45\dg) jen
kolektorovou plochu, kter� �in� st�� t�etinu plochy st�echy. V~tomto
p��pad� by nebylo mo�n� ani to, neb st�echa obsahuje n�stavbu
v�tahu a~m� tam b�t i~n�stavba tepeln� techniky. I~kdyby ta
byla na severn�m okraji st�echy m�sto na ji�n�m, zbylo by na
kolektorovou plochu st�� devades�t metr� �tvere�n�ch, ani ne t�i metry
�tvere�n� na byt... Byl by to drah� sol�rn� syst�m s~velmi mal�mi
v�nosy. Kolektory na ploch� st�e�e jsou alternativou jen pro budovy
s~m�n� ne� p�ti obytn�mi podla��mi.

Kolektorov� plocha integrovan� do budovy je velmi p�kn� na pohled. To 
se t�k� u� �ikm�ch st�e�n�ch ploch, jsou-li pojat� jako jedin� velik� 
kolektor. V~p��pad� fas�d je to ale daleko z�eteln�j�� -- �asto 
iracion�ln� snahu dvac�t�ho stolet� po sklen�n�ch fas�d�ch tak 
m�n� na v�c dokonale ��elnou. Kdo je u� dob�e zn�, ka�d� neprosklen� 
ji�n� fas�da, na kterou pad� slunce v~zim� zb�hdarma, mu p�ipad� 
�patn�... Je zkr�tka dob�e, kdy� je sol�rn� architektura vid�t, m��e se 
tak st�t d��v samoz�ejmost�. 

\subsection{Dimenzov�n� a~vyu�it� zbytku fas�dy}

V~p��pad� domu na Obl� 14 by bylo zcela adekv�tn� pokr�t vodn�m 
kolektorem ob� ��sti �t�tu kolem oken. Zv��ilo by to ale n�klady, 
absorb�rov� plocha ani upevn�n� skel (nebo hotov� d�ev�n� kolektory)
p�ece jen nejsou levn�. Zato by se  dokonale vyu�ilo v�echno zimn�
slunce (p�ipom�n�m, �e nemrznouc�  kapalina sol�rn�ho okruhu se v�born�
hod� pro protimrazovou ochranu  rekuper�tor�). 

V~�vahu by p�ipadalo i~vyu�it� t�� �tvrtin dostupn� souvisl� plochy, 
zbyl� �tvrtina by z�stala pro nezasklen� vzduchov� kolektor. 

A� ji� vyu�it� souvisl� plochy ji�n�ho �t�tu bude rozd�leno mezi vodn� 
a~vzduchov� kolektor jakkoliv, st�le z�st�v� ot�zkou vyu�it� plochy 
mezi okny. P�vodn� n�vrh na sol�rn� vyh��v�n� skrze st�nu v�zne na 
nedostupnosti vhodn� pap�rov� vo�tiny, jak ji  (extr�mn� draze) nab�z�
firma ESA Solarfassade -- ale nen� obdobn�  produkt na trhu pro jin�
��ely? Pokud se nenajde, je alternativou vyu�it� prostoru mezi okny pro
�lenit� vzduchov� kolektor, to by nem�lo b�t obt��n�, a~slunce
dopadaj�c� na �t�t mezi okny by bylo tak� alespo� z��sti vyu�ito.

V~takov�m p��pad� mi jako ide�ln�, sice n�kladn�, ale nejl�pe n�vratn�, 
p�ipad� pokryt� obou souvisl�ch ploch �t�tu dv�ma hi-tech kolektory 
s~absorb�ry typu TiNOX (takov� absorb�r p�edpokl�d� podklad \cite{Schmidl}, 
jak plyne z~uveden�ch parametr�) a~pr�v� jen �lenit� st�edn� ��sti
plochy mezi okny vzduchov�m kolektorem typu Solarwall, tedy d�rovan�m
�ern�m trap�zov�m plechem. 

Vhodnost takov� maxim�ln� kolektorov� plochy pro oh�ev vody, ke t�em 
st�m metr� �tvere�n�ch, uk�zal velmi z�ejm� v�po�et skupiny prof.
Streichera, viz \cite{Schmidl}, a� s~n� lze doc�lit t�m�� polovi�n�
pokryt� oh�evu tepl�  vody. Naopak plocha uveden� v~projektu  d�v�
sol�rn� pokryt� pot�eb tepl� vody mal�, ani ne t�etinov�. 

\subsection{Pozn�mka o~typech kolektor�}

Obchodn�ci u~n�s i~v~N�mecku �asto tvrd�, �e ,,v�ce tepla lze z�skat 
pomoc� kolektor� vakuov�ch, hlavn� v~zim�``. To je tvrzen�, kter� mohlo 
platit v~dob�, kdy se nepou��valy selektivn� absorb�ry, kter� se m�lo 
nebo jen zanedbateln� ochlazuj� vyza�ov�n�m. Dnes ji� d�vno neplat�. 
Pokud se jedn� o~oh�ev pitn� vody nebo o~p�it�p�n� budov, kdy jde 
o~oh��v�n� na teploty do �edes�ti stup��, pak lze z~dan� plochy fas�dy �i 
st�echy z�skat v�dy v�ce tepla pomoc� hi-tech ploch�ch kolektor� 
(s~vakuov� povrstven�mi absorb�ry a~zakryt�ch ,,sol�rn�m sklem`` bez 
obsahu �eleza). To ilustruje obr�zek ��innosti oh�evu vzta�en� na 
brutto plochu kolektoru. 

P�i pou�it� vakuov�ch trubic je toti� absorp�n� plocha, kterou lze na
danou fas�du (brutto plochu) um�stit, zna�n� mal�. V�ce tepla ne�
ploch� kolektory by mohly dodat a� p�i pracovn�ch teplot�ch trvale nad
osmdes�t stup��, tedy pro speci�ln� technologick� ��ely (ov�em ne 
levn�ji ne� kolektory ploch�, proto�e jsou mnohem dra���, ekonomicky 
v�hodn�j�� se mohou st�t a� p�i pracovn�ch teplot�ch hodn� nad sto 
stup��). 

\noindent
\includegraphics[width=\textwidth]{rapkols_cz}

Obr�zek je synt�zou dat zve�ejn�n�ch sol�rn� zku�ebnou ve �v�carsk�m 
Rapperswilu \cite{spf}. Ukazuje zhruba nejlep�� typy ploch�ch 
i~trubicov�ch kolektor�. Pokud jde o~low-tech kolektor, data jsou 
p�evzata z~bro�ury Arsenal Research z~V�dn� (studie \cite{weiss} uv�d� 
vy��� ��innost low-tech kolektoru, dle m�ho n�zoru p�ehnanou, 
s~,,\emph{k}`` ni���m ne� 5\WsqmK). Pokud jde o~hol�  absorb�ry, jde
o~odhady autora (\emph{k} �i \emph{U} 13\WsqmK, resp. 20\WsqmK). Solarwall,
tedy  d�rovan� plech, m� ��innost bl�zkou nejni��� k�ivce, dle odkazu
uveden�ho v~\cite{Schmidl}.

\subsection{Oh�ev tepl� vody nad 60\degC{} je zbyte�n�}

Projekt obsahuje zm�nku o~periodick�m oh�evu tepl� vody nad 60\degC, 
jako prevenci proti mno�en� legionel. To je ale zbyte�n�, v~t�sn� 
vodovodn� soustav� z�st�v� v~Brn� st�le p�ebytek chl�ru, kter�
p��tomnost legionel vylu�uje. Kdy� teplota vody nep�es�hne nikdy 
60\degC, je pak tak� zbyte�n� regula�n� sm�ovac� ventil, zabra�uj�c� 
opa�en� u�ivatel�. (Krom� toho lze obecn� m�t pochybnosti, zdali oh�ev
pod 80\degC{} vodu v�znamn� sterilizuje, ale to je zde vedlej��.)

\subsection{Pozn�mka o~sklech}

Slune�n� kolektory se montuj� s~kalen�m sklem tlou��ky 4\mm, je to n�co 
jin�ho ne� velik�nsk� tlust� nekalen� skla pou��van� jako  ,,sklen�n�
fas�dy``. N�kde jsem post�ehl zm�nku, �e se  po��t� s~tlou��kou 8\mm,
takov� sol�rn� sklo (bez obsahu �eleza) asi  ani neexistuje, pokud ano,
bylo by velmi drah� (ostatn� i~jeho  upevn�n�).


\section{Tepeln� mosty}

\subsection{Balkony}

V~projektu nejsou nikde zhodnoceny tepeln� mosty, kter� z�stanou. Jde 
hlavn� o~balk�ny, zav�en� i~nad�le na ocelov�ch h�c�ch a~t�menech. 
Odhadnout je lze m��en�m povrchov�ch teplot v~interi�ru na ji� 
zateplen�ch domech (dokud je venku zima), v�po�et je nejist� vzhledem 
k~nejasn� sty�n� plo�e t�menu a~h�ku. Nejsou uvedeny materi�ly t�men�, 
je vhodn� zv�it pou�it� chromniklov� oceli s~minim�ln� tepelnou 
vodivost�. 

\subsection{St���ka nad vchodem}

Projekt uv�d�, �e od�ez�n� dne�n� st���ky by bylo drah�. J� odhaduji, 
�e je levn�j�� ne� jej� obalen� tepelnou izolac�. I~pak by nav�c st���ka
p�edstavovala velk� geometrick� tepeln� most. Prostoru p�ed  dve�mi by
podle m�ho n�zoru prosp�lo, kdyby dostal st���ku novou,  mnohem v�t��,
jen p�ilo�enou k~budov�. Nap�. pr�svitnou a~stoj�c� samostatn� na
�ty�ech sloupc�ch. O~ty se mohou op�rat bicykly i~lid�...


\section{Drobnosti}

Nejsem si jist, zda p�i pou�it� ,,tepl� st�echy`` je pot�eba drah� XPS 
a~nesta�� EPS (tedy extrudovan�  polystyren m�sto expandovan�ho).


\begin{thebibliography}{9}

\bibitem{Starz} St�rz, N.: Planungsgruns�tze f�r
Wohnungs-L�ftungsanlagen, \emph{Erneuerbare Energie, 2003/3}

\bibitem{Schmidl} Schmidl, J.: Energetick� bilance na vzorov�m objektu Obl� 14,
E.V.A., Wien 2003. Vypracoval t�m          z~Technick� univerzity 
v~Grazu (�t�rsk� Hradec), Institut tepeln� 	    techniky pod veden�m
a.o. Univ.-Prof. Dipl. Ing. Dr. techn. Wolfganga 	      
Streichera.

\bibitem{Thur} Th�r, A: CEPHEUS (an)gemessene Ergebnisse, 
\emph{Erneuerbare Energie, 2003/3}

\bibitem{Feist} Gestaltungsgrundlagen Passivh�user, Verlag Das
   Beispiel, 2001, ISBN 3-935243-00-6

\bibitem{lomex} Los, M.: metoda roz��tov�n� n�klad� na vyt�p�n� a~vodu,
 viz \h{www.lomex.cz}

\bibitem{weiss}
Bergmann, I., Wei�, W.:     Fassadenintegration von thermischen
Sonnenkollektoren  ohne    Hinterl�ftung, AEE Gleisdorf 2002. Viz
       \h{www.energytech.at/download/endbericht_bergmann_1302.pdf} 
       (209 stran, 3.413 kByte)

\bibitem{spf} Institut f�r Solartechnik SPF, viz \h{www.solarenergy.ch}

\end{thebibliography}


%\end{multicols}
\end{document}
