\documentclass[12pt,a4paper%,landscape
 ]
{article}
 \textwidth 210mm
 \textheight 297mm
 \addtolength{\textwidth}{-25.4mm}
 \addtolength{\textheight}{-25.4mm}
% \footskip 0mm % comment this line for numbered pages
 \addtolength{\textheight}{-\footskip}
% \pagestyle{empty} % comment this line for numbered pages
 \topmargin -12.7mm
 \headsep 0mm
 \headheight 0mm
 \oddsidemargin -12.7mm
 \addtolength{\columnsep}{1mm}


%\parindent=0pt
%\parskip=0.5\baselineskip

\usepackage{czech}
\usepackage{times,graphicx}

\input symb_jh.lt
\input mypdf.lt
\input myhtml.lt
\widowpenalty=10000
\clubpenalty=10000

\begin{document}

\title{\textbf{Dominanty noci}}
\authjenhv
\date{ps�no pro �asopis \wwwt{Veronica}{http://www.veronica.cz}, kv�ten 2005}
\maketitle

\begin{htmlonly}
\tableofcontents
\end{htmlonly}

\section{�vod}


   Os�dlen� krajina, rozhodn� ta na�e �esk�, obsahuje st�le v�ce
   n�padn�ch artefakt�, n�kter� tvo�� jej� dominanty. B�vaj� obl�ben�
   (hrady na vrcholech kopc�) i~nen�vid�n� (sloupy vysok�ho nap�t�). V��i
   mnoh�m jsou postoje rozr�zn�n�. Hlavn� v��i t�m, kter� tu za na�eho
   d�tstv� neb�valy.

   Lidsk� v�tvory jsou n�padn� v~r�zn� m��e, podle po�as� a~m�sta, odkud
   je vid�me. Robot by v�t�inu z~nich t�ko rozeznal, jejich p��tomnost
   odhal� a� inteligentn� anal�za pozorovan� sc�ny. To ale plat� jen ve
   dne...

   V~noci mnoh� artefakty b�t p�estanou patrn� i~pro lidi. Jin� naopak
   vyvstanou. Kter�? Takov�, je� jsou spojeny se sv�cen�m. Zjednodu�en�
   lze ��ci, �e um�l� zdroje sv�tla a~v�ci jimi osv�tlen� se stanou
   nesrovnateln� n�padn�j�� ne� cel� p��rod� bl�zk� zbytek krajiny.
   Probereme postupn� �ty�i typy takov�ch se soumrakem vyvst�vaj�c�ch
   artefakt�, podle jejich roz���enosti, z�va�nosti a~n�padnosti:

\bi
 \item        sv�tidla (budeme jim ��kat d�le lampy �i sv�tla),

 \item      osv�tlen� stavby a~reklamy,

 \item      sv�teln� struktury ve vzduchu,

 \item      okna
\ei

\noindent
   Budeme se v�novat tak� �vah�m o~tom, pro� v�bec n�padn� jsou, je-li to
   ��douc�, a~jak to p��padn� zm�nit.

\section{Lampy}

   Ty nejhojn�j��, nejv�razn�j�� no�n� dominanty jsou tak b�n�, �e
   jejich p��tomnosti �asto ani nev�nujeme pozornost: jsou to v�echna
   \emph{sv�tla viditeln� i~zd�lky}. Antropogenn� no�n� krajina, to jsou na
   za��tku jedenadvac�t�ho stolet� p�edev��m spousty um�l�ch hv�zd na
   zemi �i "na stopk�ch" kousek nad n�. V~d�li b�vaj� malebn�, zbl�zka
   ale velmi oslniv� a~zcela nep�im��en� ostatn� no�n� krajin�, kter�
   jejich vinou ani nen� kloudn� vid�t.

   Sv�tel si rad�ji nev��m�me asi proto, �e n�s nenapadne, �e by vid�t
   b�t v�bec nemusela. Ale jedin�, co odn�kud zd�lky vid�t b�t m�, jsou
   maj�ky �i ozna�en� p�ek�ek. Nap��klad sv�tla na sto��rech, kom�nech 
a~v��ch, kter� maj� varovat letadla. A~pak semafory, u~t�ch ale sta��
   viditelnost jen ze sm�ru, odkud se k~nim p�ij��d� - vzpome�me, �e na
   �eleznici m�vaj� dlouh� "ruk�v". Ve�ker� ostatn� sv�tla maj� sv�tit
   jen na n�jakou c�lovou plochu, zpravidla pod sebe. Toho je snadn�
   dos�hnout, vzorem je op�t star� �eleznice (v~mnoh�ch zem�ch 
i~sou�asn�): sta��, aby zboku �i shora byl patrn� jen jejich \emph{nepr�svitn�
   (horn�) kryt}. Nesm� z~n�j �ouhat ��dn� vypoukl� kryt doln�, a� pr�hledn�
   �i pr�svitn�. Takov� sv�tla se v~d�lce rychle m�n� v~tenkou slabou
   ��rku. Jsou li jen trochu pod n�mi, nejsou vid�t v�bec. Vyvstane zato
   osv�tlen� ter�n pod nimi, co� je skute�n� smysl jejich pou�it�.

   Um�le osv�tlen� ter�n, to je jist� velk� zm�na krajiny oproti
   norm�ln�mu no�n�mu stavu, oproti krajinn�mu r�zu, kter� vl�dl p�ed
   roz���en�m siln�ho elektrick�ho osv�tlov�n� (extr�mn�m p��padem se
   stane sjezdovka Prot�, patrn� na svahu �ern� hory z~p�lky Hradeck�ho
   kraje). Pokud by ale zd�li byl patrn� jen ter�n, a~ne lampy na n�j
   sv�t�c�, byla by to ohromn� n�prava. Je to p�itom n�prava snadn�,
   dokonce rentabiln�. Sta��, aby pro budouc� zm�ny osv�tlen� platila
   jednoduch� pravidla, hlavn� to z�kladn�: nesv�tit vodorovn� a~nahoru.
   Takov� plat� ji� v~p�ti italsk�ch provinci�ch, vy�ata jsou jen slab�
   dom�c� sv�tla. Za�ali s~t�m p�ed p�ti lety v~desetimili�nov�
   Lombardii, v~prosinci 2004 z�kon je�t� zp��snili. �asem se jim poda��,
   aby byla z~vyhl�dek zase patrn� lidsk� s�dla, a~ne pouze tamn�
   v�bojky. Italsk� ve�ern� krajina z�sk� zp�t sv� star�, jemn� kouzlo.

   V~krajin�, jej�� vzhled lampy neru�� ani svou n�padnost� ani
   osl�ov�n�m, a~kde se tedy zrak m��e p�izp�sobit jasu prost�ed�, se
   uplat�uj� v�ce ne� ve dne jej� obrysy, temn� siluety hor, kopc� �i
   strom� proti sv�tlej��mu nebi. Za bezm�s��n� noci toti� p�ich�z� strm�
   shora jen mal� ��st sv�tla a~kontrasty obzoru v��i obloze vzrostou. 
I~obrysy budov, kter� vystupuj� nad okol�, jsou tak n�padn�, �e
   nepot�ebuj� ��dn� zd�razn�n�. Tma jim prop�j�uje tajemnost 
a~monumentalitu ve dne nedosa�itelnou.

\section{Stavby a~reklamy}

   Mezi spoustami oslniv�ch bod� ale p�irozen� siluety vymiz�. Vr�tit
   pozornost k~v�zna�n�m pr��el�m �i pomn�k�m m� pak jejich z�m�rn�
   osv�tlen�, t�m siln�j��, ��m v�ce ru�iv�ch sv�tel kolem nich je. Snad
   proto je brn�nsk� \emph{�pilberk osv�tlen dvacetkr�t siln�ji} ne� decentn�
   Big Ben v~Lond�n�. P�esto je �pilberk z~mnoha m�st v~Brn� jen slab�m
   pozad�m oslniv�ch lamp, kter� jsou bl��e k~n�m. Takov� souboj nelze
   vyhr�t, jas lamp b�v� v�t�� ne� jas b�l�ch ploch oz��en�ch sluncem...
   Naprostou dominanci mizern�ch lamp dok�e potla�it jen denn� sv�tlo.

   Temn� siluety lze jist� ob�as vy�lenit z~okoln� noci z�m�rn�m
   osv�tlen�m, kdy za�nou b�t oproti pozad� naopak v�razn� sv�tlej��.
   Takovou zm�nu lze u��t pro zd�razn�n� v�jime�n�ch okam�ik�: tehdy lze
   po pr�vu mluvit o~osv�tlen� slavnostn�m. Jednou, dvakr�t, mo�n� 
i~desetkr�t do roka m��e m�t dobr� smysl prom�nit na ve�er pomn�k, ��st
   fas�dy nebo v� v~lampi�n.

   Souslov� "slavnostn� osv�tlen�" se v~novo�e�i ale pou��v� pro
   jak�koliv osv�tlov�n� n��eho jin�ho ne� cest a~prostranstv�,
   v~naprost� v�t�in� jde p�itom o~osv�tlen� ka�dove�ern�, dokonce
   celono�n�. O~osv�tlen� trval�. Pod zav�d�j�c�m n�zvem se l�pe prod�v�:
   kdo by odm�tl nab�dku, �e i~u~n�j bude kone�n� slavnostn� osv�tlen�?
   �e i~jeho m�sto lze snadno, pouh�m technick�m opat�en�m s~p��chodem
   ka�d�ho ve�era u�init v�znamn�m, ba slavn�m?

   Je�itnost je b�n� vlastnost a~osv�tlen�ch v�� a~pr��el� bude proto
   jist� p�ib�vat. S~t�m se asi mus�me sm��it. Zamysleme se proto nad
   t�m, jak by m�l v�sledek pokud mo�no vypadat.

   Chce-li n�kdo n�jakou stavbu �i sochu u�init na noc p�edm�tem neru�en�
   pozornosti �i obdivu, prvn�m krokem k~tomu by m�lo b�t zaclonit �i
   vypnout �patn� okoln� sv�tla (ru�it mohou i~osv�tlen� v�v�sn� �t�ty 
a~jin� reklamy, ty lze alespo� zeslabit). Pak by si m�l na m�st� ov��it,
   �e to vlastn� u� sta��. Tak p�ece architektura odjak�iva fungovala. A�
   pokud ho silueta �i jen tu�en� detaily dan�ho artefaktu neuspokoj�,
   m��e volit m�rn� osv�tlen�. T�eba takov�, jak� poskytuje �pln�k
   (desetina luxu), jen n�kde ve m�st� by mohlo b�t pot�eba a� desetkr�t
   siln�j��. D�le�it� je p�itom dodr�et, aby div�ci z~m�st, kde se
   obvykle vyskytuj�, zdroj sv�tla nevid�li, a~dominantou byl jen
   osv�tlovan� p�edm�t, l�pe jen jeho vybran�, sv�tlem zd�razn�n� ��st.
   Takov� osv�tlen� by si mohlo zaslou�it p��vlastek \emph{okrasn�}.

   Mo�nosti p�it�hnout pozornost sv�tlem si mnohem d��v v�imli
   obchodn�ci. Jejich reklamy, dnes um�st�n� i~daleko od p��slu�n�ch
   hospod, prodejen �i tov�ren, b�vaj� osv�tleny mnohem siln�ji, ne�
   vy�aduje jejich �itelnost. K~mnohem sv�tlej��m m�st�m sc�ny je zrak
   podv�dom� p�itahov�n. Siln� sv�tlo signalizuje cosi d�le�it�ho.
   Billboardy b�vaj� tak z��iv�, �e p�ekonaj� i~v�t�inu lamp.

   Ob�� orel nab�zej�c� miner�lku je ve dne na �ir�m poli hodn� n�padn�.
   V~noci se ale st�v� rovnou st�edobodem vesm�ru, pro zraky cestuj�c�ch
   i~pro hmyz z~d�lek a� kilometrov�ch. Osv�tlen� osam�l� billboardy jsou
   nejv�t��m zne�i�t�n�m neurbanizovan� krajiny. Jin�, jsou-li bl�zko 
u~silnice, mohou b�t tak oslniv�, �e v�n� ohro�uj� bezpe�nost provozu.
   Je�t� �ast�ji se to ov�em t�k� reflektor�, kter� na n� (a~sou�asn�
   �idi��m do o��) sv�t�.

   Byznys je byznys, je to i~slu�ba ob�an�m, v�v�sn� �t�ty podnik�, kter�
   jsou v~noci otev�en�, n�padn� b�t asi mus�. Sta�� pro to ale obvykle
   desetinov�, ne-li setinov� osv�tlen�. I~kdy� nen� um�st�no uvnit�
   tabule, lze je v�dy zaclonit tak, aby samy reflektory vid�t nebyly. Ty
   p�ece z�kazn�ky nep�it�hnou.

   Na cesty sv�t�me sm�rem dol�. Na vyv��en� p�edm�ty lze ale posv�tit 
i~opa�n�, je to jednodu���. To m� ov�em v�razn� d�sledek. Zdi, st�echy 
a~v�e zaplaven� sv�tlem zespodu dost�vaj� nov�, p��zra�n�, ba morbidn�
   r�z. Z~d�tstv� si pamatujeme, jak jsme posv�cen�m baterkou zespodu na
   obli�ej vytv��eli p���ern� grimasy a~pak se tomu sm�li. Ka�d� artefakt
   lze samoz�ejm� i~um�le osv�tlit shora, tak, jako je tomu ve dne.
   Struktury s~reli�fem jsou tak p�kn�j��, p�irozen�j��.

\section{Vzdu�n� z�mky}

   Dnes nicm�n� p�eva�uje velmi siln� osv�tlov�n� zespodu. Hojn� je 
i~u~billboard�. P�itom vznik� zaj�mav�, nezam��len� jev, zcela nov�
   artefakt. Zd�li b�v� i~n�padn�j�� ne� osv�tlovan� p�edm�t.

   M�m na mysli \emph{sv�teln� v�e, chvosty a~hrany} m���c� vzh�ru. Ty b�vaj�
   vid�t z~mnohem v�t�� d�li ne� samotn� osv�tlen� stavby. Jsou to
   nakonec ty nejv�t�� dominanty. Sv�r�zn� poselstv�, uv�dom�me-li si,
   kam se to vlastn� ty osv�tlovan� p�edm�ty vzp�naj� (k~nebi, d��ve p�ed
   smrt� nedosa�iteln�mu). Sv�teln� v�e, hrany a~chvosty se dnes ty��
   nad kdejakou vesnic�. Pro�? Proto�e tam odspodu \emph{zaplavuj� sv�tlem sv�j
   kostel}.

   Na rozd�l od jin�ch artefakt� jsou takov� no�n� sv�teln� sloupy 
a~hrany zvl�tn� t�m, �e vypadaj� z~r�zn�ch m�st zcela jinak. N�kdy se
   b�hem j�zdy �i ch�ze objev� ostr�, v�razn� hrana mezi sv�tlem a~tmou
   docela ne�ekan� a~t�eba jen o~p�r metr� d�le zase zmiz�. Ve velmi
   �ir�m vzduchu m��e b�t nen�padn�, jindy se st�v� dominantou m�sta �i
   vsi, daleko p�esahuj�c� jejich �zem�. J� si tak vybavuji Buchlovice,
   Uhersk� Brod nebo obelisk v~Brn� na Denisov�ch sadech.

   Kde se ty nebesk� ocasy vlastn� berou? Tak, jako u~oslniv�ch lamp
   v�ude kolem n�s, na vin� je nedbal� sm�rov�n� sv�tla. Zaplavuje-li se
   cel� stavba sv�tlem odspodu, vrh� vzh�ru st�n. V~kaln�m vzduchu b�vaj�
   hranice st�nu n�padn�. St�n je ov�em v~po��dku, co tam nepat��, je jen
   to sv�tlo kolem n�j...


\begin{center}
 \raggedright

\wwwt{\includegraphics[width=0.26\textwidth]{47small.jpg}}
{http://amper.ped.muni.cz/light/images/air_castles/47.jpg} 
\ \  \parbox[b]{0.5\textwidth}{
   \emph{Vzdu�n� z�mky nad ,,nezn�m�mi vesnicemi`` \
    na v�chod od silnice Prost�jov-Brodek} }

\end{center}


   V~on�ch p�ti italsk�ch provinci�ch to ji� �e�� z�kon: v�jime�n�
   artefakty se v�eobecn� respektovanou hodnotou se sice sm�j� osv�tlit 
i~zespodu, ale v�dy jen tak, aby ��dn� sv�tlo ne�lo kolem nich do nebe.
   Toho lze nejsnadn�ji doc�lit tehdy, kdy� se neosv�tluje v� cel�, ale
   jen jej� vybran� ��st. Sv�tlomety, kter� takov� �kol zvl�dnou, v�ichni
   zn�me, pou��vaj� se v~divadle. Ideu nazna�uj� i~klopen� sv�tla aut -
   vtip je v~tom, �e p��m� sv�tlo jdouc� z~vl�kna ��rovky ven je v~nich
   kouskem plechu obr�ceno na zrcadlo a~t�m pak p�esm�rov�no do u���ho
   ku�elu.

   Otev�en� no�n� �esk� krajina b�v� dnes, nen�-li extr�mn� pr�zra�n�
   vzduch, \emph{pln� vzdu�n�ch z�mk�}, mnohem v�t��ch ne� jsou ty osv�tlovan�
   kostely, radnice a~jin� pam�tky pod nimi. Aby tak pln� nebyla, nebo
   aby alespo� ty z�mky n�co p��le�itostn� sd�lovaly, na to je levn�
   recept: nesv�tit takto ledabyle na v�e po��d - sv�cen� na Hrad�any 
i~na pam�tky v~Lond�n� se po p�lnoci vyp�n�. Je�t� l�pe pak nesv�tit
   ka�d� ve�er (nen�-li to hrozn� d�le�it� kv�li turist�m). Starosta,
   far�� �i ��edn�k m� v~rukou kouzeln� proutek, kter�m takov� vzdu�n�
   artefakt m��e kdykoliv m�vnut�m zru�it.

   Zaj�mav� pohled se nask�t� t�m, kte�� se do sv�teln�ho chvostu nad
   kostelem dostanou. V~tu chv�li toti� kostel zmiz�, zbude jen oslniv�
   �st� reflektoru. Tak to dnes vypad� z~nebe (j� si toho jevu v�iml jako
   host inspek�n�ho letu kontroluj�c�ho no�n� leteck� zna�en�). Kostely,
   kter� n�kdo osv�tlil, p�nb�h zkr�tka v~noci nevid�. Sv�tlomet m���c�
   na jeden kostel v~Anglii (Boston Stump) b�v� p�i pohledu z~Mezin�rodn�
   kosmick� stanice jasn�j�� ne� cel� Lond�n. N�kde se podobn� efekt
   projevuje i~p�i pohledu ze zem� - proti �st� siln�ho reflektoru
   v�echny b�n� lampy blednou...

\section{,,Lejzry``}

   Nezam��len� artefakty nad osv�tlen�mi budovami maj� analogii 
v~artefaktech zam��len�ch, pohybliv�ch, vytv��en�ch \emph{reflektory
   nam��en�mi jen do nebe}. Lidov� se jim ��k� lejzry. N�kde jich u�
   ubylo, n�kde jsou zak�z�ny (u~n�s to obc�m umo��uje z�kon o~ochran�
   ovzdu��), jinde dosud jit�� mysl hlavn� star�ch lid� (p�ipom�naj�
   toti� doby bombardov�n�). Proto�e jde o~�zk� kruhov� svazky sv�tla,
   jsou vid�t ze v�ech stran, nejn�padn�j�� jsou, kdy� zam��� nad n�s.
   V~�ir�m vzduchu v�d�me m�sto sv�teln�ch sloup� jen jejich konce
   v~mrac�ch, to jsou pak ufa, kv�li kter�m vol�vaj� lid� na hv�zd�rny.
   Pohybliv� reflektor prom��uje no�n� krajinu v~tichou diskot�ku,
   rozlehlou des�tky kilometr�. P�edstaven� je sice trochu jednotv�rn�,
   ale zato je zdarma; t�eba n�koho ob�as i~t��. Je to ohromn�
   dalekonosn� reklama - i~kdy� nezasv�cen� asi nev�d�, na co vlastn�.

\section{Sv�teln� kopce a~zmizel� noc}

   Jednotliv� vzh�ru m���c� sv�tla vytv��ej� jednotliv� prom�nliv�
   struktury. Ze sv�teln�ch dominant jsou to asi ty nejm�n� zn�m� 
a~nejzaj�mav�j��, nav�c prozrazuj�c�, jak �ir� je zrovna vzduch. T�m
   nejmohutn�j��m jevem jsou ale jejich sou�ty. \emph{Sv�teln� d�my} nad
   vesnicemi, m�sty, metropolemi. Od kopc� p��rodn�ch se li�� t�m, �e
   jsou sv�tl� a~nemaj� ostr� obrys. Od Mikulova lze vid�t takov� �epice
   nad V�dn�, Bratislavou i~Brnem. Je zaj�mav� uv�domit si, �e jsou
   vlastn� nad nimi jen ve smyslu �hlov�m, stejn� jako vzdu�n� z�mky nad
   kostely. Ve skute�nosti jde o~vzduch nad krajinou n�kde v~polovin�
   cesty mezi zdroji sv�tla a~n�mi.

   Sv�teln� �epice nejsou p��m�m d�sledkem toho, �e m�me osv�tlen� cesty
   a~budovy. Valn� v�t�ina um�l� nebesk� z��e toti� poch�z� se sv�tla,
   kter� ode�lo z~lamp jen m�rn� �ikmo vzh�ru sm�rem k~n�m. Je tedy,
   stejn� jako p��m� viditelnost lamp, jen d�sledkem nedbalosti 
(a~pl�tv�n� elekt�inou) p�i osv�tlov�n�. M�-li n�kdo nad severem
   sv�telnou z��i �patn� osv�tlen�ho m�sta, st�� post�ehne i~dosti
   silnou z��i p��rodn�, pol�rn� (kterou lze jinak vid�t ka�d�ch p�r
   let), jeden z~nej��asn�j��ch �kaz� v�bec.

   Nejv�razn�ji se vzd�len� m�sta projev� tehdy, kdy� je nad nimi vrstva
   vysok� obla�nosti. P�ipome�me, �e v~p��rod� jsou mraky za bezm�s��n�
   noci proti nebi v�dy tmav�. U~n�s je to u� t�m�� v�ude naopak. Ne
   hv�zdy, ale mraky n�m v~noci sv�t� na cestu...

   Um�l� no�n� dominanty, kter� p�inesl stolet� rozvoj elektrick�ho
   osv�tlov�n�, se staly tak samoz�ejmou sou��st� na�eho �ivota, �e je
   leckdy u� nevn�m�me. Jejich vinou pak neb�vaj� vid�t skromn� sv�t�lka
   p��rodn�. Hv�zdy, sv�tlu�ky, tak jemn� a~kouzeln�, �e se a� taj�val
   dech. Sv�tlu�ky se jinak ne� potm� nenajdou (tak�e z~m�st t�m��
   vymizely), hv�zdy sice nevym�ely, ale proti jin�m sv�tl�m jsou tak
   nen�padn�, �e si jich st�� kdo v�imne, nato� aby n�koho uchv�tily �i
   p�ipomn�ly Kanta s~jeho mravn�m z�konem. Pro� si tedy pr�zdn� nebe
   technicky nezkr�lit aspo� vzdu�n�mi z�mky...

\section{Mil�, zdrav� no�n� krajina}

   Zb�v� n�m je�t� jeden typ no�n�ch dominant, s~tradic� odv�kou. M�m na
   mysli sv�tla (plamen� olejov�ch lamp, pozd�ji sv��ek �i petrolejek, a�
   nakonec ��rovek), kter�mi si lid� sv�t� doma. Okno skromn� sv�t�c� do
   noci je symbolem lidsk� p��tomnosti, �to�i�t�, je i~t�matem mnoha
   star�ch obraz�. Dnes jsou v~z�plav� lamp a~reklam n�padn� leda okna
   siln� osv�tlen�ch hal �i v��k� (v~Holandsku sklen�k�; pomoci mohou
   nepr�svitn� rolety, kter� sv�tlo vr�t� dovnit� a~v~zim� u�et�� 
i~teplo). Okna osv�tlen� skromn�mi dom�c�mi sv�tly (ta by m�la b�t �ist�
   �lut� a~slab�, aby neru�ila st��d�n� denn�ho a~no�n�ho metabolismu) se
   mezi nimi ztr�cej�. R�d bych se do�il toho, �e se spolu s~hv�zdami
   stanou op�t t�mi jedin�mi sv�teln�mi dominantami noci. �e se no�n�
   krajina stane i~v~obydlen�ch oblastech zase kr�sn� jako v~poh�dk�ch.
   Pln� fiktivn�ch stra�idel m�sto viditeln�ch vt�rav�ch p��zrak�.

   Jin� t�ma by bylo, jak� vliv m� no�n� krajina pln� modern�ch
   sv�teln�ch dominant na dal�� �ivo�ichy. Na hmyz v�bec, na
   oboj�iveln�ky, pt�ky, savce - hlavn� pokud jsou aktivn� i~v~noci (a~to
   je v�t�ina �ivo�ich�), nebo pokud se tehdy st�vaj� ko�ist�. Jestlipak
   jsou r�di, �e noc u� nen� tak stra�n�, �ern� jako kdysi. To zde
   prob�rat nebudeme, jen si s~pot�en�m vzpomeneme, �e u� nemus�me
   v~l�t� um�vat po ka�d� no�n� j�zd� �eln� skla a~sv�tlomety aut.
   Prost�ed� se jaksi, ehm, vy�istilo. Je to d�ky tomu, �e a� v�tru 
a~de�ti je�t� neporou��me, dni a~noci u� ano. M�me v~rukou nemalou moc,
   te� jen p�idat odpov�dnost.

\thispagestyle{empty}
\enlargethispage{10mm}
\bigskip

\noindent
   (Dal�� literatura k~t�matu viz p�edev��m
   p��loha \emph{verejnost\_noc} k~v�zkumn� zpr�v� 
\h{amper.ped.muni.cz/noc},
   obecn� viz p�edn�ku \wwwt{Krajina 
v~noci}{http://amper.ped.muni.cz/light/lectures/kraj_noc5.htm} 
ve sborn�ku konference Venkovsk� krajina 2003.)



\end{document}
