\input a4_12_cz.ltx
\widowpenalty=10000 \clubpenalty=10000
\input mypdf.lt
\input myhtml.lt
\usepackage{times}

\begin{document}

\title{
noch Mehr Licht? \\
O~sv�tle a~noci}

\authjenhv

\date{5. z��� 2003 (s mal�mi dodatky 2005)}

\maketitle

\tableofcontents

\section{Sv�tlo a~tma, dobro a~zlo}

Sv�tlo je snad t�m nejpozitivn�j��m symbolem v�bec. Tma je symbolem
opa�n�m, obvykle si ji tedy spojujeme se zlem, nebezpe��m, z�ke�nost�,
zapomn�n�m, smrt�.

Co je to ale tma? Je to stav nebo prostor, v~n�m� je m�n� sv�tla ne�
vedle nebo p�ed chv�l�. Jen kr�tce (vyjdeme-li ze siln� osv�tlen�ho
interi�ru do p��rodn� no�n� krajiny) nebo v�ru m�lokde jde o~tak hustou 
tmu, kdy o�i jakoby p�estaly existovat. Tma nab�z� jinou tv�� sv�ta,
nikoliv nepot�ebnou.

A~tak m� i~v�znamy kladn�. Klid, odpo�inek, zapomn�n�, odpu�t�n�.
Podob� se tichu. Tichu, v~n�m� vn�m�me i~podn�ty vzd�len� a~opom�jen�.
V~n�m� maj� �anci i~slab�. Od ticha se tak� ale li��. Jen d�ky tm� toti�
m��eme n�kdy, i~kdy� ��m d�l vz�cn�ji, poci�ovat v��nost, nekone�no,
st�lost, n�kdo snad i~p��tomnost bo��. To kdy� jedin�mi sv�tly kolem
n�s jsou sv�tla p��rodn�ho no�n�ho nebe. Kdov�, mo�n� je pot�eba je
v�dat, aby se mohl vyvinou i~mravn� z�kon v~n�s, co jej kdysi
poci�oval a~popisoval Immanuel Kant.

\section{Sv�tlo u�ite�n� a~�kodliv�}

Posl�n�m architektury je oded�vna vytv��et prostory, kde jsou lid�
chr�n�ni p�ed nemil�mi vlivy p��rody, ale mohou i~vyu��vat jej�ch dar�.
Denn� sv�tlo je snad t�m hlavn�m z~nich. Mnoh� stavby ale vznikly
proto, aby chr�nily p�ed sluncem... Na sklonku tis�cilet� se za�ala
prosazovat tzv. sol�rn� architektura (a~vznikla Sol�rn� univerzita
v~Krem�i) -- ta se sna�� vyu��t dary p��rody co nejv�ce, k~maxim�ln�mu
komfortu. V~l�t� to samoz�ejm� znamen� v�bornou ochranu p�ed horkem
a~p��li�n�m sluncem a~naopak vyu�it� chladu noci �i podzem�.

Jedn�m z~p��rodn�ch vliv� je i~stm�v�n� n�sledovan� noc�. Stavby
a~technika v~nich se tento vliv sna�� ��m d�l v�ce potla�it, umo�nit
r�zn� aktivity nez�visle na denn� dob�. Pro hospod��sk� rozmach
uplynul�ho stolet� to m�lo rozhoduj�c� v�znam nap�. t�m, �e elektrick�
sv�cen� umo�nilo pohodln� studium za zimn�ch ve�er� a~dok�zalo d�vat
tolik sv�tla na pr�ci apod., �e leckde stavitel� pou�it� denn�ho
sv�tla zcela vylou�ili.

N�sledky ale nebyly jen pozitivn�. Noc, i~kdy� v~l�t� jen kr�tk�,
d�vala d��ve jakousi z�ruku odpo�inku. Dnes je tak tomu leda tam,
kam nevede elekt�ina.

Ne �e by noc dnes ji� zcela zmizela, tak je tomu jen m�lokde, nap�.
v~interi�rech hypermarket�. Jinde je zm�na oproti dni st�le markantn�.
Kvality noci ale pominuly skoro v�ude.

Tou hlavn� kvalitou noci je absence p�em�ry sv�tla, hlavn� sv�tla
osl�uj�c�ho, ni�emu u�ite�n�mu neslou��c�ho, ru��c�ho. Takov�ho je
toti� kolem n�s, hlavn� v~exteri�ru, st�le v�ce. Proto�e ho ale
p�ib�valo mnoho des�tek let, m�lokdo si t�to pozvoln� zm�ny v�bec
v�iml. Naru�en�, nep��jemn� a~nezdrav� no�n� prost�ed� bereme jako
samoz�ejmost, jako cosi, co z�ejm� na�e �ivotn� �rove� vy�aduje -- asi
to jinak nejde...

Vzpome�me ale na zach�zen� se sv�tlem v~divadle. Osv�tlova�i jen trochu
dbal� profesion�ln� cti, �i pozorn� re�is�r nikdy nep�ipust�, aby
div�ky sv�tlo ru�ilo. Maj� vid�t sc�nu a~d�j p�ed sebou, sv�tlem lze
jejich ��sti vhodn� zv�raznit, obracet pozornost div�k�, kam je t�eba.
Nikdy se jim nesv�t� do o��, sv�tlo z~reflektor� jde jen tam, kam j�t
m�. Nejl�pe, kdy� div�ci v�bec nevn�maj�, odkud se bere... V~divadle
b�v� spousta siln�ch sv�tlomet�, ale zdaleka se nesv�t� v�dy naplno.
Nejp�sobiv�j�� momenty mohou nast�vat t�m�� v~�eru. Ostatn�,
u~koncert� tak� n�kdy nast�vaj� v~pianissimu.

V~no�n�m exteri�ru by to mohlo a~m�lo b�t tak� tak. To, �e
nejn�padn�j�� neb�v� osv�tlovan� sc�na kolem n�s, �i nebesk� sv�tla nad
n�, je projevem nedbalosti. Jen kv�li n� jsou ze v�eho nejn�padn�j��
samotn� lampy (odborn� sv�tidla). Ne jen jedna p�ed n�mi (ta, co n�m m�
sv�tit na cestu), ale des�tky dal��ch, v�echny, kter� nejsou skryty za
domy, stromy �i kopci.

Nejen v~divadle, ale i~v~mnoh�ch modern�ch interi�rech v�d�me
sc�ny, kdy jsou sv�tidla samotn� nen�padn�, p��padn� zcela skryt�.
P��zna�n� je, �e je tomu tak p�edev��m tam, kde lid� maj� zapomenout,
jak je venku, a~neru�en� se v�novat nakupov�n� -- tedy ve velk�ch
obchodech.

Venku tomu m��e b�t stejn�. Jsou takov� sv�tidla, vyr�b�j� je t�m��
v�ichni v�robci, i~kdy� n�kte�� jen jako v�jimky ve velk�m sortimentu
sv�tidel �patn�ch. Sv�t� jen pod sebe, v~ku�elu �irok�m �i u���m,
naklon�n�m nebo svisl�m. V~t� nejjednodu��� podob�, v�ru low-tech, se
daj� dosud vid�t nad �eleznicemi. Na �esk�ch drah�ch je bohu�el
vytla�uj� sv�tidla osl�uj�c�, sni�uj�c� bezpe�nost dopravy, ale z�ejm�
levn� p�i n�kupu (ne tak p�i provozu)... na ma�arsk�ch drah�ch (nemluv�
o~�v�carsk�ch apod.) se m�sto toho uplat�uj� hi-tech obdoby star�ch
lamp, sv�t�c� jen pat�i�n�mi sm�ry a~s~vysokou ��innost� (d�ky trvale
�ist�m zrcadlov�m dutin�m, v~nich� jsou um�st�ny v�bojky). Mizern�
v�robky tam bezskrupul�zn� obchodn�ci neuplatn�, tamn� �eleznice maj�
p��sn� p�edpisy na kvalitu osv�tlen�. Kde takov� p�edpisy nejsou,
osv�tluje se nedbale, draze, s~d�sledky v�ce �kodliv�mi ne�
prosp�n�mi.

Pro leckter� osv�tlovac� byznys to m��e b�t v�hodn�. Lid�, trvale
osl�ov�ni spoustou lamp, �patn� vid� na cestu. Z~neznalosti si mysl�, �e
to lze napravit t�m, �e se sv�tla p�id�. A~tak se jej u� sto let
p�id�v�. Vzpome�me ale, jak �patn� vid�me, kdy� jedeme proti
slunci n�zko na nebi. Silnice je p�itom osv�tlena mnohem v�ce ne�
kdekoliv v~noci... p�id�v�n� sv�tla tedy asi nen� �e�en�m.

Ve skute�nosti je lidsk� zrak ��asn� schopn� se b�hem stm�v�n�
p�izp�sobit a~vid� dob�e i~na cestu velmi slab� osv�tlenou, nap�.
dor�staj�c�m M�s�cem. Jen nesm� b�t ru�en p��m�m sv�tlem z~lamp
v~pozorovan� sc�n� nebo jej� bl�zkosti.

Vzpome�me si, jak b�v� no�n� krajina kr�sn� a~p�ehledn� za zimn�ch
�pl�k�, kdy je M�s�c vysoko na nebi. Tehdy u� jsme venku schopni vn�mat
i~barvy, dokonce i~��st. Intenzita osv�tlen� p�itom st�� dosahuje
�tvrt luxu. Um�l� venkovn� osv�tlov�n� b�v� desetkr�t i~stokr�t
siln�j��, �e bychom ale v~hou�ti oslniv�ch lamp vid�li kolem sebe
mnohem l�pe, to lze st�� ��ci.

N�prava je snadn�. Nep�ipustit, aby p�i n�hrad�ch dne�n�ch sv�tidel
nov�mi nebo p�i instalov�n� dal��ch byla pou�ita takov�, kter� sv�t�,
kam nemaj�. Nejstru�n�ji se to v~z�konech vyjad�uje tak, �e v�bec ��dn�
sv�tlo z~nich nesm� j�t nahoru. Takov� vlastnost se toti� d� na
sv�tidle poznat i~ve dne, v~noci se pak ov��� jednodu�e t�m, �e shora
(s~kopce, z~vy���ho patra, ov�em i~z~letadla) nen� samo vid�t. Kdy� 
pohled shora nen� dostupn�, sta�� si ov��it, �e sv�tidlo se  
se n�padn� rychle zeslabuje, kdy� se od n�j �lov�k vzdaluje. Jsme-li od 
lampy desetkr�t d�le, ne� �in� jej� v��ka nad zem�, m�la by b�t na 
pohled slab�� ne� osv�tlen� cesta pod n�. 

Aby n�prava nastala i~u~n�s, mus� b�t takov� po�adavek d�n z�konem.
Kde tomu tak je, tam se kvalita osv�tlen� zlep�uje, v�ude jinde oslniv�ch,
nebezpe�n�ch a~nep��jemn�ch sv�tel p�ib�v�.


\section{Sv�tlo jako jed}

Vylou�en�m sv�cen� do d�li a~vzh�ru se velmi sn��� v�t�ina �kodliv�ch
d�sledk� um�l�ho osv�tlov�n�. P�esto n�jak� zbudou. V~no�n�m prost�ed�
je toti� um�le p�idan� sv�tlo v�dy problematick�.

V~posledn�ch letech p�ib�v� poznatk�, jak sv�tlo v~noci po�kozuje
zdrav�. Ukazuje se, �e tma je pro zdrav� nutn�, stejn� nebo i~v�ce ne�
dostatek siln�ho denn�ho sv�tla p�es den. Na dostate�n� tm� je z�visl�
neru�en� tvorba hormonu melatoninu, kter� je z�kladem ��zen� denn�ho
rytmu a~tak� nej��inn�j��m antioxidantem chr�n�c�m t�lo proti n�dor�m.
St�le dal�� studie ukazuj�, �e skupiny, kter� maj� tmy nedostatek, maj�
v�ce onemocn�n� (zat�m je to zn�mo pro n�dory prsu a~kone�n�ku), naopak
ti, kte�� na sv�tlo nejsou v�bec citliv� (v�t�ina zcela slep�ch osob),
jich maj� naopak m�n�. Hypot�zu, �e by to mohlo b�t d�vodem
n�kolikan�sobn�, ze dvou t�etin jinak doposud nevysv�tlen� incidence
rakovin v~bohat�ch zem�ch oproti chud�m, formuloval ji� v~roce 1987 Dr.
Stevens \cite{Stevens1987}, ale teprve v~lo�sk�m roce (2002) se pro ni
se�la �ada velmi siln�ch indici� (Stevens zm�nil
i~dal�� neionizuj�c� elektromagnetick� z��en�, dnes jde p�edev��m
o~mobiln� telefony, jejich �kodlivost se ale na rozd�l od sv�tla pova�uje
za nepravd�podobnou).

Tvorbu melatoninu a~cirkadi�nn� rytmus po�kozuje hlavn� modr� slo�ka
sv�tla. Opatrnost tedy ��k�, vyhn�me se v~noci sv�tlu co mo�n� nejv�ce,
hlavn� v~dob� sp�nku, a~p�edev��m sv�tlu s~hojnost� modr� komponenty,
tedy i~b�l�mu. �lut�j�� sv�tlo ��rovek vad� trochu m�n�, oran�ov�
sv�tlo sod�kov�ch v�bojek je�t� m�n�, ne�kodn� by m�lo b�t v~tomto
ohledu �lut� sv�tlo v�bojek sod�kov�ch n�zkotlak�ch. To jedin� lze asi
i~p�i nemal�ch intenzit�ch z~tohoto hlediska tolerovat v~s�dlech v~dob� od
22 do 6 r�no.

Zv��en� po�et n�dor� je ale jen jeden probl�m. Kupodivu nezkouman� je
prost� ru�en� sp�nku sv�tlem jak�koliv barvy (v��ky sn�ze pronik�
slo�ka �erven�). V�t�in� lid� se za nedostatku tmy
�patn� us�n� a~sp� neklidn�, r�no nejsou dostate�n� odpo�at�. To je
natolik samoz�ejm� skute�nost, �e ��dn� l�ka�sk� t�m zat�m nev�noval
�as zkoum�n�, jak moc sv�tlo vad� \footnote{To se u� zm�nilo,
 viz v�sledky grantu \amper{noc} publikovan� v roce 2004: ji� v�me, 
�e um�l� osv�tlen� zven�� velmi kaz� sp�nek p�inejmen��m statis�c�m 
na�ich obyvatel} -- st�le je�t� mnoz� soud�, �e tma na
sp�nek je samoz�ejmost. Ona ale d�vno nen�, a~to, �e si n�kte�� lid�
takov� ru�en� uv�domuj� a~aktivn� se mu br�n�, prozrazuj� nap�. sta�en�
�aluzie v~oknech, kter� jsou nejv�ce osv�tlena �patn�mi lampami. Je to
stejn�, jako kdyby si museli na noc d�vat do u�� ucp�vky proti hluku
zven��. Sv�tit do oken je hulv�tstv�. N�pravu lze v~ka�d�m konkr�tn�m
p��pad� realizovat hned u~zdroje, a~ka�d�, koho sv�tlo ru��, by o~ni
m�l obratem zne�i��ovatele po��dat -- sta��, aby na lampu sm�rem k~oknu
p�ipevnil nepr�hlednou plochu, kter� tam vrhne st�n. Jist�, taky lze
m�sto lampy �patn� pou��t novou, kter� nesv�t� kam nem�.

Krom� vylou�en� p��m�ho sv�cen� ne��douc�mi sm�ry je ale vhodn� i~dal��
opat�en�, toti� sv�tit jen tak mnoho a~v~t�ch m�stech, jak je to v~dan�
chv�li pot�eba. Technick� normy, kter� d�vaj� doporu�en� ohledn�
um�l�ho osv�tlov�n�, zmi�uj�, �e v~dob� ni���ho provozu je adekv�tn�
ubrat sv�tla a� na �tvrtinu. Technicky je to realizovateln� snadno
a~s~dobrou n�vratnost�. Snad je�t� d�le�it�j�� ne� �spora financ� by m�la
b�t ochrana zdrav�, o~urychlen� aplikaci n�kter� techniky pro sn��en�
mno�stv� sv�tla (n�kde i~vypnut� v~pozdn� noci, to je dobr� praxe
mnoh�ch obc�) by proto m�ly rozhodnout v~z�jmu ob�an� v�echna
zastupitelstva. Ta ale maj� spousty jin�ch starost�, pro nastartov�n�
takov�ho procesu v�ude v~�esku je proto nutn� d�t takov� po�adavek do
z�kona. Tedy: pokud se stav� nebo rekonstruuje osv�tlovac� soustava,
mus� pak umo��ovat no�n� ub�r�n� sv�tla. Profesion�lov� to hladce
zvl�dnou.

Nepat�i�n� no�n� sv�tlo nevad� jen lidsk�mu sp�nku a~zdrav�. Vad� tak�
�ivo�ich�m, kte�� se s~n�m setk�vaj�. P�edev��m hmyzu, jeho� m�stsk� populace
jsou vinou zd�li viditeln�ch lamp zten�en� na zlomek stavu, jak� by
panoval bez jejich ru�iv�ho vlivu (ne v�eho hmyzu, nap�. b�n�ch much
se to net�k�, v~noci nejsou aktivn�). Naru�eny jsou tak cel� ekosyst�my
na hmyzu z�visl�. Siln�, zd�li viditeln� sv�tla tak� matou t�hnouc�
pt�ky (v�t�ina jich t�hne v~noci), kte�� jejich vinou �asto migraci
nep�e�ij�. V~obou p��padech je n�prava hlavn� ve spr�vn�m sm�rov�n�
sv�tla, ale vym�nit mili�n �esk�ch venkovn�ch lamp za neru�iv� potrv�
je�t� p�r des�tek let. Tlumen� t�ch dne�n�ch, jedn�m rozvad��em t�eba
stovky lamp nar�z, lze realizovat mnohem rychleji.


\section{Obnov�me n�dheru noci?}

Stm�v�n� kdysi p�in�elo do sv�ta denn�ho shonu nejen klid, ale taky
vesm�r. M�s�c, pokud byl na nebi, se stal dominantou krajiny,
v~n�kter�ch obdob�ch pak Venu�e coby Ve�ernice. Ob� sv�tla byla daleko
siln�j�� ne� v�echna ostatn� v~d�lce. Ani dal��ch jasn�ch sv�tel si
nebylo mo�n� nepov�imnout, Jupiteru �i Marsu, ba i~Saturnu, i~kdy� ten
u� tak nevynik� mezi tuctem nejjasn�j��ch st�lic. Nen� divu, �e je v�ude
pova�ovali za bohy.

Dnes si i~jasn�ch planet v�imne m�lokdo a~m�lokdy. Jsou toti�
tis�ckr�t, ba mili�nkr�t slab�� ne� spousty lamp v~d�lce, t�eba i~na
kopci mezi p��rodn�mi hv�zdami. Nebe se z~praktick�ho �ivota vytratilo,
p�estalo b�t zaj�mav�.

A~to je�t� nemluv�m o~nebi, jak� b�valo za bezm�s��n�ch jasn�ch noc�.
Jak� br�valo lidem dech a~vedlo k~my�lenk�m na v�ci v�n� a~d�le�it�.

Ozdobn� sv�t�lka v~architektu�e asi nem�la zprvu jinou roli, ne�
p�ipom�nat sl�vu nebeskou. Vskutku, sv��ka zd�li nemus� b�t mnohem
jasn�j�� ne� Jit�enka, m��e b�t zdobn�m prvkem no�n� krajiny. Slab�
�hnouc� okna vesnick�ch staven� byla v�tan�m motivem obraz� ve�ern�
krajiny, jako lidsk� dopln�k sv�tel na nebi. Lampa jasn�j�� ne� �pln�k
je ale jako r�na p�st�, jemn� p�vab noci je ten tam.

Prvn�m kr��kem k~n�prav� je doc�lit, aby alespo� z~vybran�ch m�st
v~ka�d� obci p�estaly b�t oslniv� lampy dominantou noci. Aby alespo�
nejjasn�j�� hv�zdy za�aly znovu budit pozornost a~z�jem. Na takov�ch
m�stech pak snad budou moci p�e��vat i~sv�t�lka pozemsk�, fascinuj�c�
zejm�na d�ti, toti� svatoj�nsk� mu�ky (dnes jsou jejich populace ve
m�stech velmi zten�eny). Vlci se z~poh�dek do na�� krajiny hned tak
nevr�t�, sv�tlu�ky by mohly.

Druh� krok je dlouh�, sp�� p�jde o~mnohalet� pochod. Sv�cen�m jen na
c�lov� plochy, uplat�ovan�m jen tehdy a~v~takov� s�le, jak je zrovna
nezbytn� nutn�, lze doc�lit �asem i~toho, �e se i~do m�st vr�t� Ml��n�
dr�ha a~vesnick� nebe bude op�t poset� tis�covkami hv�zd -- jako
je dnes st�� nebe horsk�. Snad se s~hv�zdn�m nebem vr�t� i~mravn� z�kon.


\section{Stavby z���c�}

V~mnoha p��padech je n�jak� um�l� osv�tlen� opravdu pot�eba, jako
v~ru�n�ch ve�ern�ch ulic�ch. V~jin�ch p��padech je to �ist� v�c volby,
p��n� ve�ern� �i no�n� prost�ed� n�jak ozvl�tnit, �i d�t o~sob� v�d�t.

Takov� praxe b�vala obvykl� u~�ady americk�ch mrakodrap�. Jejich
vlastn�ci a~u�ivatel�, �lo-li o~firmy, nech�vali z�m�rn� roz�at� sv�tla
v~kancel���ch za jejich prosklen�mi fas�dami. Nazna�ovali tak, �e firma
m� moc pr�ce (�ili prosperuje), zd�raz�ovali d�le�itost a~velikost sv�
budovy.

�lo samoz�ejm� o~velk� pl�tv�n�. Ale �lo tak� o~neoby�ejn� ��inn�
vyvra��ov�n� ta�n�ho ptactva. To toti� z~n�jak�ho d�vodu nejen �e se
takov� budov� nevyhne, ale naopak si to do n� nam���. Pot�, co kv�li
ochran� ta�n�ch pt�k� za�aly firmy db�t naopak na to, aby budova do
okol� v�bec nesv�tila, po�ty zabit�ch a~zran�n�ch pt�k� klesly
z~tis�c� za noc na mrakodrap na des�tky.

Tento princip plat� obecn�. Sv�cen� do noci pt�ky mate a~vede je
k~n�raz�m do sklen�n�ch ploch. Zejm�na u~vysok�ch budov, pokud nejsou
v~noci opu�t�n�, je velmi ��douc� u��vat velmi ��inn� st�nic� za��zen�.
Ostatn�, ta stejn� mohou v~zim� velmi sn��it �nik tepla z~budovy
a~v~letn�ch vedrech naopak br�nit p�eh��v�n�. Souvisl� sklen�n�
plochy jsou pro pt�ky fat�ln� i~ve dne (a� u� p�sob� jako temn� otvory do
prostor, kam lze vlet�t, nebo naopak zrcadl� nebe s~mraky). Op�t,
jedin�m ��inn�m �e�en�m je plochu opticky roz�lenit tak, aby bylo
n�padn�, �e tam je hust� p�ek�ka. Pruhy by� otev�en� vn�j�� �aluzie to za��d�
naprosto spolehliv�. Viz ostatn� Fatal Light Awareness Program,
\h{www.flap.org}.

Zata�en� odrazn� �aluzie krom� toho ��inn� odd�l� interi�r (kde zrovna chceme
m�st sv�tlo, to n�m �aluzie vr�t� zp�t do m�stnosti) a~exteri�r (kde se
t�eba n�kdo jin� chce kochat stm�v�n�m, neru�en interi�rem coby 
osv�tlen�m akv�riem s~n�mi m�sto ryb). Soused, kter� u� zhasl
a~�el sp�t, m��e otev��t okno doko��n, aby vyu�il no�n� chl�dek, a~neru��
jej sv�tlo z~na�eho okna.

To jsou pravidla, kter� je asi p�ed�asn� po�adovat z�konem. Nejprve je
pot�eba vytvo�it o~probl�mech souvisej�c�ch s~okny n�jak� pov�dom�.
Z�kon by ale m�l regulovat sv�cen�, kter� je zcela �mysln� a~zab�v� se
j�m jen p�r profesion�l�, ne mili�ny obyvatel. Toti� z�m�rn� sv�cen� na
budovy a~jin� struktury zven��.

S~v�dom�m �ady �kodliv�ch d�sledk� osv�tlov�n� by ka�dove�ern�, nato�
celono�n� osv�tlov�n� �ehokoliv, kde to nen� pot�eba pro pohodl�
a~bezpe�nou ch�zi, m�lo b�t velmi zva�ov�no. Rychl� n�r�st po�tu
osv�tlen�ch v�c� i~intenzity pou��van�ho osv�tlen� je toti� jednou
z~v�znamn�ch
p���in rostouc� devastace no�n�ho prost�ed�.
Pro takov� osv�tlov�n� rozhodn� mus� platit n�jak� pravidla --
zat�m nejsou v�bec ��dn�.

Jedno pravidlo je zjevn�, nesv�tit jinam ne�
na danou plochu, tj. ne kolem n� do d�li, do ciz�ch oken, ba dokonce do
o�� chodc� �i �idi��. Nejsn�ze se to doc�l� stejn� jako u~osv�tlov�n�
cest, toti� sv�cen�m v�hradn� sm�rem dol�, v~tomto p��pad� co mo�n�
strm� dol�. Druh� pravidlo mus� omezovat intenzitu osv�tlen�. Nen�
d�vodu, pro� by c�lov� plochy m�ly b�t sv�tlej�� ne� nejsiln�ji
osv�tlen� vozovky. Naopak, je v�n� d�vod, pro� by nem�ly -- pokaz� adaptaci
zraku na sv�teln� podm�nky, pro n� je ve�ejn� osv�tlen� navr�eno, a~smysl
osv�tlen� cesty je tak pop�en. Siln�j�� osv�tlen� m��e b�t pot�eba jen
u~ploch, u~nich� nejde pouze o~to je dob�e vid�t, ale kter� jsou ur�eny ke �ten�
-- to jsou obvykle plochy mal�, jako v�v�sn� �t�ty obchod�
a~restaurac�.

Zasahovat do svobody architekt� zv�raznit jak�mkoliv um�l�m osv�tlen�m
v~noci sv� d�la se m��e zd�t n�siln�. P�esto je pot�eba d�t takov� praxi
n�jak� meze. Ty mohou i~zabr�nit, aby za rok n�kdo osv�tlen� jedn�
budovy ,,p�ek�i�el`` siln�j��m osv�tlen�m budovy sousedn�.

Ve skute�nosti pro zv�razn�n� budovy nebo pomn�ku sta�� velmi m�lo
sv�tla. Jen na sc�n� nesm� ru�it lampy, kter� vid�t nepot�ebujeme.
Proti m�rn� osv�tlen�mu ter�nu nebo no�n� obloze se neosv�tlen� budova
m��e r�sovat jako temn�, ostatn� to tak b�v� nejp�sobiv�j�� (viz n�zor
skotsk�ho historika architektury \cite{Campbell2001}). Je-li pot�eba
z~negativn�ho kontrastu z�skat pozitivn�, jednou z~cest je ubrat sv�tla
v~pozad�, druhou pak budovu skute�n� osv�tlit. Sta�� ov�em, aby byla
t�ikr�t sv�tlej�� ne� jej� pozad�. Tehdy okoln� no�n� prost�ed�
dopl�uje, ale nevymaz�v�.

Dne�n� b�n� praxe zal�t celou budovu sv�tlem je absurdn�. Tak ji p�ece
vid�me p�es den. Noc umo�n�, stejn� jako na sc�n� divadla, vyhm�tnout
jen ty detaily, kter� p�es den unikaj� pozornosti.

V~ka�d�m p��pad� je p�itom ale pot�eba br�t v~potaz dal�� opr�vn�n�
z�jmy. Ochrana ptactva je jedn�m z~nich, druh�m pak ochrana tmy pro
sp�nek. Sv�tit zbyte�n� na plochy, kam m��� i~okna lo�nic, je
nepat�i�n�. Rozhodn� po des�t� ve�er. Na �rovni obce by bylo logick�,
aby se na p��pustnost takov�ho pl�novan�ho (ale i~existuj�c�ho)
osv�tlen� zeptala t�ch, kdo kolem bydl�.

Zvl�tn� pozn�mku zaslou�� osv�tlov�n� strom�, zejm�na chr�n�n�ch.
St�� naj�t absurdn�j�� pou�it� um�l�ch zdroj� sv�tla... snad osv�tlit
pana prezidenta. Je d�le�it�m symbolem st�tnosti a~ob�an� by jist�
uv�tali, kdyby se mohli na internetu kdykoliv ujistit, �e klidn� d�ch�.
Jinak ke sv�cen� na stromy viz pou�n� rozbor Dr. Clarka
\cite{Clark2003b}. 

Osv�tlen� chr�m m��e napl�ovat m�stn� obyvatele hrdost�. Snad se to hod�
ve sv�tek sv�tce, kter�mu kostel ,,pat��``. Nebr�n� ale
osv�tlen� chr�m nebr�n� vn�m�n� toho, na co ukazuj� jeho
v�e? Ony d��v nem��ily do b�l� �i oran�ov� mlhy. Vzp�naly se
k~nebi.


\section{Sv�tlo pro bezpe��?}

Spousta lidupr�zdn�ch budov a~are�l� se dnes celono�n� osv�tluje pod vlivem
p�edstavy, �e to n�jak pom��e proti jejich po�kozen� �i vykraden�.
Nepom��e, pr�v� naopak. Des�tky are�l� americk�ch �kol,
kter� trp�ly �ast�mi kr�de�emi a~vandalismem, se t�chto probl�m�
z~valn� ��sti zbavily, kdy� osv�tlov�n� p�estalo. Potm� se takov�
aktivity d�laj� velmi t�ko a~vandalov� se nemohou pot�it z~v�sledk�
sv�ho �sil�. Neosv�tlen� are�l je mnohem bezpe�n�j��.

Jedin� sv�cen�, kter� vadit nemus�, je takov�, kter� je sp�nan� bez
fale�n�ch alarm� infrasenzory. Jen mus� b�t dokonale sm�rovan� (zcela
neosl�uj�c�) a~pom�rn� slab�, ne o~moc siln�j�� ne� je osv�tlen� (t�eba
jen p��rodn�) okol�, ono to adaptovan�mu zraku sta�� a~v~oblasti, jej��
osv�tlen� se r�zem z�eteln� zv���, v�e dokonale vid�. B�n� osl�uj�c�
sv�tidla jsou naprosto kontraproduktivn�, nap�. br�n� eventu�ln�m
kamer�m, aby zaznamenaly, co se d�je (kamery se p�izp�sob� siln�mu
p��m�mu sv�tlu z~lamp a~do relativn� ,,tmy`` kolem nich nevid�). Dob�e
sp�nan� osv�tlen� ale nevad� jen tehdy, kdy� se o~jeho ne�ekan� aktivaci
ihned dozv� vlastn�k nebo policie (t�eba t�m, �e zavolaj� soused�, kte��
si sv�tla v�imli, to je dal�� mechanismus ochrany neosv�tlen�ch
americk�ch �koln�ch are�l�). Jinak op�t pouze pom�h� zlo�inc�m, ostatn�
d�l klidn� sp�.

Obecn� plat�, �e v�ce sv�tla neznamen� ni��� kriminalitu. Existuj� zato
siln� indicie, �e plat� opak, toti� v�ce sv�tla znamen� postupn� b�hem
let vy��� kriminalitu. Jeden mo�n� mechanismus je v�voj d�t� a~ml�de�e,
kte�� dobrodin� klidn�, �tuln� p��rodn� noci a~hv�zdn�ho nebe byli
zbaveni a~hledaj� jin� �nik od denn�ch starost� (alkohol, drogy
a~n�sil� jej tak� n�jak poskytnou) -- to je ale jen m� domn�nka, viz
\cite{CrimeReplStars}. Jin� je slo�it�j��, p�es
propojen� ekonomick� a~soci�ln� v�voj osv�tlovan� oblasti. Viz o~tom
dvojd�lnou pr�ci Dr. Clarka, Outdoor Lighting and Crime (\cite{Clark2002} 
a~\cite{Clark2003}) se stovkami odkaz� na dal�� literaturu.

Jedin�, co je nesporn�, je to, �e se lid� c�t� v~osv�tlen�ch prostor�ch
bezpe�n�ji. Je to ale fale�n� pocit bezpe��, kter� p�i skute�n�m
ohro�en� m��e riziko naopak zv��it, vinou men�� obez�etnosti. Aby se
sv�tlem p�estalo nesmysln� a~kontraproduktivn� pl�tvat, je pot�eba, aby
se d�ti i~dosp�l� dozv�dali, �e tma ve skute�nost nebezpe�n� nen�.
Nebezpe�n� je jen osln�n�. P�izp�soben� zrak valn� v�t�iny lidi venku
mimo skute�n� hlubok� les dob�e vid�. Dokonce l�pe ne� kdysi. Ty
nejtemn�j�� dne�n� noci jsou toti� alespo� dvakr�t sv�tlej�� ne�
b�valy. V�razn�mu sv�teln�mu zne�i�t�n� toti� u� u~n�s neunikneme
nikde. Nezb�v�, ne� se sna�it zastavit jeho r�st a~pak postupn� vr�tit
no�n� prost�ed� do p�ijateln�ho stavu.


\section{Kdo m��e pomoci}

O~pot�eb�, zp�sobu a~provozov�n� osv�tlen� dnes z��sti nebo zcela
rozhoduj� architekti. V�razn� zlep�en� jeho kvality a~sn��en�
ne��douc�ch d�sledk� je proto t� v~jejich rukou. Z�kon jim k~tomu m��e
jen pomoci, zejm�na v~jedn�n�ch se z�stupci setrva�n� osv�tlovac�
praxe.

Rozd�lu mezi prost�ed�m se spoustou ru�iv�ch prvk� a~prost�ed�m kvality
divadeln� sc�ny si dok�e v�imnout ka�d�, pro architekta by to m�lo
b�t je�t� snaz��. Jen je pot�eba se rozhl��et b�hem stm�v�n� a~v noci.
Spousta velmi �patn� slou��c�ch lamp toti� byla vybr�na na z�klad�
sv�ho denn�ho vzhledu, bez jak�koliv �vahy o~jejich funkci v~no�n�m
prost�ed�. To je typick� pro r�zn� lucerny, v~nich� je p��mo zd�li
vid�t v�bojka -- zejm�na sta�� lid� se takov�m ulic�m vyh�baj�, proto�e
prost� v�bec nevid� vinou oslniv�ch lamp na cestu.

�lov�k se nejsn�ze u�� na p��kladech, bohu�el t�ch dobr�ch je u~n�s
poskrovnu. Zn�m ty v~Brn� (p�lkulov� lampy s~vodorovn�m sklem dole na
Nov�ch Sadech, na Husov�, Jo�tov�, Ra��nov� i~jinde v~centru m�sta),
ale k~dokonalosti maj� je�t� daleko (rozlo�en� sv�teln�ho svazku nen�
voleno dle skute�n� pot�eby, zrcadlo odr�� do jednoho sm�ru sv�tlo
t�m�� vodorovn�, lampy zat�m sv�t� i~v~noci naplno), ve Svitav�ch (tam
ale �asto hodn� na�ikmo na star�ch sto��rech, tak�e sv�t� i~daleko do
krajiny) a~v~Pardubic�ch (v�t�ina osv�tlen� hlavn�ch ulic).

V�c jich �lov�k potk� ve V�dni a~ve spoust� dal��ch evropsk�ch m�st.
Jen jaksi nikde nep�eva�uj�. Aby si jich �lov�k v�bec v�iml, mus� je
skute�n� c�len� hledat.

Velmi m� zaujal Berl�n. Ani ne tak t�m, jak� pod�l dobr�ch lamp
sv�t�c�ch jen dol� tam maj� (nen� velik�), ale sp�� t�m, jak skromn�
tam sv�tlo u��vaj�. Hlavn� obchodn� t��da, Am Kurf�rstendamm, tone
v~�eru, v~n�m� je mil� sed�t u~stolk� p�ed restauracemi. Tak decentn�
osv�tlen� m� st�� kter� ulice v~�esku, nato� v~Praze. Bo�n� obytn�
ulice maj� sv�tidla s~dv�ma lampami, pozd� v~noci sv�t� jen jedna
z~nich, nen� siln�, �asto jen kompaktn� z��ivka. Na cestu je vid�t
naprosto dostate�n�, a~sou�asn� se v~ulici d� klidn� a~zdrav� sp�t,
lid� nemus� lo�nice umis�ovat na stranu do dvora. Co u� jsem nevid�l,
jen o~tom �etl, je, �e v~Berl�n� je dosud v~provozu na t�icet tis�c
lamp plynov�ch \cite{DieZeit}. 
Nejsou asi opticky dokonal�, zato zcela jist� nejsou
k�iklav� siln�. A~pokud n�kdo chce m�t ve m�st� historick� osv�tlen�,
tak tohle jist� takov� je. Doslova i~v~hlavn�m ohledu: je p�im��en�,
ned�v� n�m�st�m podobu v�ze�sk�ho dvora. Skute�n� starobylou atmosf�ru
ulic z~osmn�ct�ho stolet� m��e samoz�ejm� vytvo�it jen osv�tlen� ��dn�,
u~t�ch z~konce devaten�ct�ho jsou ale slab� lampy (m�sto plynov�ch
pun�o�ek lze pou��t slab� kr�tk� kompaktn� z��ivky) dobr�m kompromisem.
Nen� divu, �e nebe nad velik�m Berl�nem je jen o~m�lo sv�tlej�� ne� nad
Prahou.

Jeden pom�rn� dobr� p��klad poskytuje ale i~Praha. Toti� t�m, �e
Hrad�any nejsou osv�tleny megalomansky siln� (mohly by b�t ov�em
i~t�ikr�t m�n� a~vynikat stejn�, kdyby se o~pozornost nepraly se spoustami
zbyte�n� viditeln�ch lamp (�i billboardu Mattoni, p�i pohledu 
z~Kongresov�ho centra), sou�asn� by se u� daly
vid�t spolu s~hv�zdami nad sebou). A~taky, �e nesv�t� celou noc. Po
Praze sice plno lid� chod� a~posed�v� venku a� do r�na, osv�tlen�
hradu se ale vyp�n� o~p�lnoci m�stn�ho �asu (v~letn�m p�lroce tedy
v~jednu). V~Brn� u� po jeden�ct� ve�er �lov�k ve m�st� moc lid� nepotk�,
ale �pilberk sv�t� od ve�era do r�na... a~nejen on. 

K~no�n�mu sv�cen�, i~architekturn�mu, jsem napsal u� ��dku text�
a~po��dil dost obr�zk�, viz \h{svetlo.astro.cz}. Pot�ilo mne, �e jsem se
celkem shodl s~architekty ohledn� Horn�ho n�m�st� v~Olomouci: l�b� se
n�m, �e na n�j nepra�� shora siln� lampy, ale �e je to prost�ed�
alespo� trochu �tuln�. Ostatn� o~tom m�j koncept \cite{HorniNam}. 
Pon�kud zat�m ale
postr�d�m zp�tnou vazbu.\footnote{V roce 2005 je to ji� lep��, d�ky 
z�jmu st�tn� pam�tkov� p��e a zejm�na st�tn� ochrany p��rody, 
konkr�tn� KRNAP, viz adres�� \amper{noc/krnap}}. Ta jedin� je od n�kolika piln�ch zast�nc�
dosavadn� osv�tlovac� praxe, moc u�ite�n� ale nen� -- jen konstatuje,
�e praxe je dokonal� a~�e jakkoliv do n� zasahovat je nehor�zn�. �e
ka�d� sv�tlo je dobr�. V~tom se podobaj� star��m profesion�l�m z~jin�ch obor�,
kte�� st�le soud�, �e ka�d� dal�� p�ehrada, silnice, elektr�rna je
po�ehn�n�m. Velmi
bych uv�tal, kdybych na cest� k~udr�iteln�mu no�n�mu prost�ed� mohl
spolupracovat s~t�mi, kte�� si uv�domuj�, �e sv�cen� je jen n�stroj,
jak vytv��et �tuln�, zdrav� a~kr�sn� lidsk� s�dla, pro kter� jsou �ero
a~tma rovn� d�le�it�. 


\begin{thebibliography}{9}
\addcontentsline{toc}{section}{Reference}

\bibitem{Campbell2001}
Cambpell, I: soukr. dopis, 2002, \emph{o osv�tlov�n� historick�ch budov}, 
online jako \amper{jenik/letters/public/msg00076.html}

\bibitem{Clark2002}
Clark, B.A.J.: \emph{Outdoor lighting and crime [online], Part 1: 
Little or no Benefit}, ver. 2002-11-26, viz v~r�zn�ch form�tech
lp040\_1.* v~adres��i  \amper{light/crime/}

\bibitem{Clark2003}
Clark, B.A.J.: \emph{Outdoor lighting and crime [online], Part 2: 
Coupled Growth}, ver. 2003-05-23, viz v~r�zn�ch form�tech
OLCpt2.* v~adres��i \amper{light/crime}

\bibitem{Clark2003b}
Clark, B.A.J.: \emph{Potential Eye Hazards 
and Other Undesirable Features of in-Ground Tree
Floodlighting in the City of Yarra} [online], ver. 2003-08-07, 
viz soubory lp165.* v~adres��i \amper{bajc}

\bibitem{DieZeit} Die Zeit 52/2002, ��st LEBEN s~tematem Die Nacht 
ist lang, str. 51 a� 64 (�vodn� �l�nek je dostupn� i~jako 
\h{www.zeit.de/2002/52/Titel_2fDark_Sky_52}, interview s~prof. 
Eisenbeisem jako \h{www.zeit.de/2002/52/Dark_Sky}, 
faximile a~p�eklad �l�nku 
\emph{Etick� rada -- filozofick� pomoc (78. pokra�ov�n�), tentokr�t pro:
Jana Hollana, astronoma, tm��e } jako \amper{light/media}).

\bibitem{HorniNam} 
Hollan, J: \emph{N�m�st� v~noci, t�eba to Horn�}. 2001, online viz nap�.
\amper{light/koncepty/horninam.pdf}

\bibitem{Jested} 
Hollan, J: \emph{Je�t�d sv�t�c�, smrt�c�}. 2001, online viz nap�.
\amper{light/texty_pdf/jested.pdf}

\bibitem{CrimeReplStars}
Hollan, J.: \emph{Drugs and crime replacing stars.}  
Personal communication, 2002-07-09.
\h{amper.ped.muni.cz/jenik/letters/public/msg00074.html}
(viz konec dopisu). V~pon�kud jin� formulaci ji uv�d� Clark \cite{Clark2003}
v~��sti 8.5 ,,Another view...`` na str. 127, viz t� nap�.
{\catcode`\#=12	
\amper{light/crime/OCLpt2.htm#_Toc50356048}}. 
Poprv� byla vyslovena u� v~dubnu 2002 v~interview pro BBC, viz
z�znam po�adu The Citizens v~adres��i  
\amper{light/audio/}.

\bibitem{obce}
Hollan, J:
\emph{Obec v~noci}, p��ru�ka pro kvalitn� venkovn�
       osv�tlov�n� [online] \h{svetlo.astro.cz/obce/}, 2003. 
Zkr�cen� verze dostupn� jako sou��st manu�lu Starosta a~ob�an�, vydan�ho
nakladatelstv�m Raabe, 2002 (viz {\standardhyphens \catcode`\#=12
\www{www.raabe.de/cz/RAABEProdVerS.php#Anchor-44867}
{http://www.raabe.de/cz/RAABEProdVerS.php#Anchor-44867}}).

\bibitem{krajina}
Hollan, J: \emph{Krajina v~noci}. 
Text p�edn�ky viz kol.: Venkovsk�
            krajina. Sborn�k p��sp�vk� z~konference. Brno, ZO �SOP 
Veronica,
       2003, str. 39--44, ISBN 80-239-0763-8 (a~t�
\amper{light/lectures/kraj_noc5.htm}).

\bibitem{mesto}
Hollan, J: \emph{M�sto v~noci}. P�edn�ka na panelov� 
diskusi o~ve�ejn�ch
       prostranstv�ch a~m�stsk� krajin�, galerie J. Fragnera, 2003, 
text viz 
\amper{light/lectures/mesto.pdf}, folie
\amper{light/lectures/mes_o.pdf}.
	      

\bibitem{Stevens1987}
Stevens, R.G.: \emph{Electric power use and breast cancer: 
A~hypothesis.} 1987, American Journal of Epidemiology 125:556
       
\bibitem{svetlo} \h{svetlo.astro.cz}, v�chodisko k~dal��m �esk�m informac�m 
o~cest� k~udr�iteln�mu no�n�mu prost�ed�.

\bibitem{zdrdomy} Hollan, J: \emph{Ve zdrav�m dom� zdravou noc!}. Text 
pro semin�� Zdrav� domy, 2005, online nap�. jako 
\h{amper.ped.muni.cz/jenik/domy/svetlo.pdf}.

\end{thebibliography}


\section*{O autorovi}
\addcontentsline{toc}{section}{O autorovi}

Absolvoval fyziku na MU v~Brn� v~roce 1980, od roku 1971 se v�noval
popularizaci a~v�uce astronomie, od roku 1990 p�edn�� a~p��e t�
o~sklen�kov�m jevu a~zm�n�ch klimatu, od r. 1993 o~venkovn�m
osv�tlov�n�, o~udr�iteln�m stav�n� a~obnoviteln�ch zdroj�ch energie, od
r. 1997 t� prakticky vede instalov�n� sol�rn�ch syst�m�. Jako
spolupracovn�k Ekologick�ho institutu Veronica p�sob� coby fyzik�ln�
poradce pro brn�nskou a~v�bec �eskou ve�ejnost. Udr�uje n�kolik
mailinglist�, kter� se v�nuj� environmen�ln�m t�mat�m, viz \amper{}.
Pro architekty, stava�e a~�irokou ve�ejnost napsal fyzik�ln� Opravn�k
obl�ben�ch omyl� (\httpme{stavby/koncepty/ooao.pdf}), 
bro�urku Stavby pro t�et� tis�cilet� 
(\httpme{stavby/stavby.pdf}), n�kolik recenz� atd.
K~dispozici je t� text jeho p�edn�ky o~pas�vn�ch domech
(\amper{passiv/mu_passi.pdf}), nov�ji podrobn� anal�za projektu rekonstrukce
dev�tipodla�n�ho panelov�ho domu v~Nov�m L�skovci v~Brn� na pas�vn�
standard (soubory Obla14* tamt�, aktu�ln� jsou anglick� verze). Je
doktorandem oboru materi�lov� a~fyzik�ln� in�en�rstv� na Stavebn�
fakult� VUT v~Brn�. Za sv� p��sp�vky k~�esk� a~sv�tov� legislativ�
chr�n�c� no�n� prost�ed� letos (2003) obdr�el Hoag-Robinson Award,
nejv�znamn�j�� ocen�n� v~tomto oboru (za�adil se mezi �ty�i dal��
dosavadn� nositele). Byl pozv�n jako keynote speaker na konferenci
Ecology of the Night v~Kanad� (\h{www.ecologyofthenight.ca}). 

(Dodatek 
2005: nov� shrnut� relevantn�ch aktivit viz text 
\wwwt{Ob�ansk� 
fyzika}{http://amper.ped.muni.cz/jenik/fyzika/obcfyz.pdf}.)

\end{document}

