\input a4_12_cz.ltx
\widowpenalty = 10000
\clubpenalty = 10000

\usepackage{czech}
\usepackage{times}
%\usepackage{multicol}
\input mypdf.lt
\input myhtml.lt

\pagestyle{plain}
\addtolength{\footskip}
{2\baselineskip}


\begin{document}


\title{Pozn�mky k~p�edvelikono�n� diskusi pana TM a~t�ch, kte�� se
sna�� o~ochranu no�n�ho prost�ed�}
\authjenhv
\date{na Den Zem� 2003}

\maketitle

\tableofcontents

\section{o co jde}

Titulem mysl�m reakci na n�kter� body diskuse v~nemoderovan� konferenci
\h{amper.ped.muni.cz/svetlo} v~prvn� p�li dubna, pokud se t�m mnohdy
smet�m chcete prob�rat. Pozn�mky p��u �sporn�, pro nezasv�cen� asi m�lo
srozumiteln�. Tom�i Hynkovi d�kuji za trefn� a~velmi v�cn� p��sp�vky,
ty stoj� za p�e�ten�.

Pan Tom� Maixner (d�le jen TM) uvedl zaj�mav� tvrzen�, �e n�vrhy
ministerstva psal on s�m. J� takov� podez�en� m�l u� p�edt�m (ze
zmaten�ho textu, kter� by nemohl v�st k~jak�koliv ��inn� ochran�, to
bylo dost z�ejm�), ministerstvu te� asi mohu pogratulovat ke ��astn�
volb� kozla zahradn�kem. S~pov�dom�m o~z�kulis� mohu dodat, �e ve
skute�nosti ne�lo o~pouh�ho kozla, ale o~�erta: krom� neuv��iteln�
�patn�ch n�vrh� a~jejich zd�vodn�n� si budoucnost pojistil �porn�m
lobbov�n�m v~dal��ch org�nech, aby n�vrh nebyl p�ijat, a~d�le aby z�kon
byl upraven do podoby no�n� prost�ed� nejen nechr�n�c�, ale jeho ochranu
znemo��uj�c�.


\section{sv�cen� do rezervac�}

TM rozs�hle rozeb�r� �dajnou nesmyslnost m�ch doporu�en� ohledn� limit�
sv�cen� na zvl�t� chr�n�n� �zem� (rezervace a~p��rodn� pam�tky obou
typ�, tj. n�rodn� a~ty ostatn�) a~hv�zd�rny. Interpretuje je tak, �e
jde o~jasy osv�tlen�ch ploch, kter� jsou j�m zp�sobeny. Kdy� ale budu
citovat pouhou v�tu z~jedn� verze pravidla, jak jsem je formuloval:
 \begin{quote}
,,zaclonit tak, aby p�i pohledu z~dan�ho maloplo�n�ho
zvl�t� chr�n�n�ho �zem� nebo objektu uveden�ho v~p��loze
nebyla v~noci patrn� nebo aby osv�tlenost kter�mkoliv
z~nich nep�es�hla hodnotu jedn� tis�ciny luxu``
 \end{quote}
je mysl�m z�ejm�, �e jde o~n�padnost jednotliv�ch sv�tidel. Veli�inu
,,osv�tlenost`` a~jednotku lux jsem pou�il proto, �e to je v�t�in� lid�
mnohem srozumiteln�j��, ne� p�esn� fyzik�ln� vyj�d�en�.

Chytr�mu sta�� napov�d�t, ale proto�e se ve fotometrii vyzn� m�lokdo
(TM bu� ne, nebo to alespo� mistrn� p�edst�r�), rozeberu to trochu
podrobn�ji. �e se spln�n� limitu nebude m��it ,,luxmetrem``, je z�ejm�
u� z~toho, �e by se tak dala t�ko jednotliv� sv�tidla odli�it (a~limit
se t�k� ka�d�ho z~nich zvlṻ, nikoliv celkov� osv�tlenosti jimi
p�soben�). Jde jen o~n�padnost (ru�ivost) jich samotn�ch -- n�kde jako
vyvra��ova�� hmyzu, jinde jako p�ek�ky pro viditelnost sv�tel
nebesk�ch. M��en�, jak jsou jednotliv� zdroje (sv�t�c�
plochy �i ,,body`` s~jasem vy���m, ne� m� jejich okol�, bez ohledu na
to, kde se bere sv�tlo, kter� pozorovatel vid�, tj. jde li nap�.
o~z���c� plyn nebo o~t�leso j�m osv�tlen�) jasn�, je v�c zcela rutinn�
p�inejmen��m v~astronomii. P�esnou veli�inou je
\emph{jasnost} (aneb ,,hustota sv�teln�ho toku p�soben� v~m�st�
pozorov�n� dan�m zdrojem``, to by bylo v~pr�vn�m dokumentu m�rn�
t�kop�dn�), jednotkou lumen na metr �tvere�n� (rozm�r jednotky je
stejn� jako v~p��pad� luxu). Nep�es�hnout tis�cinu luxu je tot� jako
nep�es�hnout jasnost sv�tidla jeden mililumen na metr �tvere�n�.
V~tajemn� astronomick�m vyj�d�en� je to tot�, jako ��ci, �e hv�zdn�
velikost sv�tidla nesm� b�t ni��� [sic] ne� -6,5~mag. Kdo takov�m
�daj�m rozum�, hned vid�, �e kdy� u� sv�tidlo patrn� z�stane, nem� b�t
v�ce ne� desetkr�t jasn�j�� ne� Venu�e (a~ta je jak zn�mo stokr�t
jasn�j�� ne� tuctov� nejjasn�j�� st�lice). I~takov� lampy budou mnohem
n�padn�j�� ne� cokoliv no�n�m na nebi mimo M�s�ce, je to ale krajn� mez,
v~praxi by tak jasn� pokud mo�no b�t nem�ly. Lze je bez probl�m�
zaclonit tak, �e skute�n� z~dan�ho m�sta vid�t nebudou.

V~jin� verzi n�vrhu pravidel jsem uv�d�l i~limit desetkr�t voln�j��,
setinu luxu, tj. m�nus dev�t magnitud. To u� je hodn� moc, tak jasn� je
M�s�c den p�ed prvn� �tvrt�, ale je mo�n�, �e vys�v�n� hmyzu p�i
takov� jasnosti zdroje je�t� nenab�v� fat�ln�ch rozm�r�. Jist� to ale
nen�, a� limit jednoho mililumenu na metr �tvere�n� je snad spolehliv�.
Lep�� je samoz�ejm�, aby krajina p�i pohledu z~rezervace neobsahovala
viditeln� sv�t�c� body ��dn� -- aby zkr�tka vypadala jako p��rodn�.


\section{co je sv�teln� zne�i�t�n�}

Pan TM trvale p�edst�r�, �e neexistuje ��dn� jin� projev sv�teln�ho
zne�i�t�n� ne� zv��en� jasu no�n� oblohy. Ale ono jich je dost
a~v�t�inu lid� zaj�maj� (nebo by m�ly zaj�mat) o~dost v�ce ne� jas
no�n�ho nebe. Poruchy sp�nku, zv��en� incidence n�dor� (pravda, to
zat�m st�le jen na �rovni dob�e podlo�en� a~velmi pravd�podobn�
domn�nky), zv��en� kriminality (!) (dtto), dopravn� nehody, genocida
spousty �ivo�i�n�ch druh�, nesm�rn� pl�tv�n� pen�zmi, ztr�ta skute�n�
pozorovatelnosti hv�zdn�ho nebe (jako z�kladu v�� kultury i~rozvoje
ka�d�ho jedince -- a~to i~pokud jde o~velmi jasn� planety, ty sice lze
spat�it i~na obloze velmi sv�tl�, ale t�ko si jich n�kdo pov�imne mezi
tis�ckr�t �i milionkr�t jasn�j��mi lampami).

Pro� tak p��e a~hovo��, je zjevn� -- sna�� se probl�m redukovat na
z�jem hrstky podiv�n�, kte�� maj� v~pohledu na no�n� nebe z�libu.

Vymyslel k~tomu i~p�vodn� matouc� souslov�, ,,z�vojov� jas oblohy``.
Ten shodn� p��vlastek je nesmysln�, slovem ,,z�vojov�`` se ozna�uje
jas, kter� scen�rie dost�v� rozptylem sv�tla uvnit� o�n�ho prost�ed�.
Ten je velk� u~v�ech lid� star�ch, proto�e pr�hlednost o�� se
s~v�kem sni�uje. Ale i~mlad� lid� m�vaj� n�kdy pr�hlednost o��
omezenou, dokonce i~tak, �e se mluv� o~z�kalu. Jak�koliv plocha mnohem
jasn�j�� ne� jej� okol�, kter� by v~jejich zorn�m poli nemusela p�i
tro�e snahy b�t, jim velmi zt�uje rozezn�v�n� ostatn�ch prvk� na sc�n�
p�ed nimi.

Snad by se dal pojem z�vojov�ho jasu roz���it i~na vliv �pinav�ch �i
zaml�en�ch br�l� �i �eln�ho skla automobilu, zkr�tka na vrstvy t�sn�
p�ed na�ima o�ima, p�es n� hled�me na n�jakou sc�nu. Na oblohu ale ne,
to je toti� pr�v� ta pozorovan� sc�na. Nap�. takov� ,,sv�teln� �epice``
(�hlov�) nad m�stem, kter� prozrad� u� zd�lky jeho p��tomnost. Je
zaj�mav� (ale ne zrovna snadn�) si uv�domit, �e obvykle nejde
o~osv�tlen� vzduch rovnou nad on�m m�stem, ale nad cestou od onoho m�sta
k~n�m.

Spekulov�n�, jak antropogenn� zv��en� jasu oblohy co nej��inn�ji
omezit, by mohlo b�t chv�lyhodn�. Uv��m-li ale, �e se TM zjevn�
nesezn�mil s~��dnou odbornou literaturou, kter� o~tom byla publikov�na
(ani s~tou, co jsem napsal j�, zahrani�n� dle sv�ho vyj�d�en� ��st
neum�, neb je psan� ciz�mi jazyky), u� se to tak nejev�, a~je zjevn�,
�e jde o~z�m�rn� ml�en�. Omluva, �e porozum�t v�emu, co jas nebe
ovliv�uje, mohou jen zku�en� astronomov�, by byla platn� a� tehdy,
kdyby se ve sv�ch �vah�ch p�idr�el zn�m�ch poznatk�. T�eba jednoduch�ho
pravidla, �e sv�tlo jdouc� od zem� strm� vzh�ru zvy�uje jas oblohy
p�tkr�t m�n�, ne� to, kter� jde jen povlovn� nahoru (a~takov� se do
vzduchu dost�v� prakticky jen ze �patn�ch sv�tidel). Tomu lze
porozum�t u� na z�klad� jednoho obr�zku, viz
\h{amper.ped.muni.cz/light/koncepty/graphics}.


\section{pln� clon�n� sv�tidla}

Se sv�tidly, kter� sv�t� jen do jednoho poloprostoru (doln�ho, jsou-li
spr�vn� namontovan�), TM zku�enosti zjevn� nem�. Ono jich tak� je zat�m
v~�ech�ch jak �afr�nu (na Morav� je to lep��, ve V�dni je�t�
lep��,...). Aby z�skal n�jak� p�ehled, mohl by se probrat tis�ci
p��klad�, kter� jsem (pravda, bez koment��e, tedy jen pro zku�en� odborn�ky
a~fyziky, kte�� se jimi prokou�ou) u� d�vno zp��stupnil v~adres��i
\h{amper.ped.muni.cz/light/ies2}.

Je smutn�, jak na sebe pan TM prozrazuje, �e v~oboru sv�tidel zcela
t�pe. P��klady, kter� uv�d� (�ty�i tabulky, viz
\h{www.dql.cz/texty/fot_data.htm}) s~jinde uveden�m koment��em,
�e jde jen o~zm�nu spodn�ho krytu z~prohnut�ho na ploch�, jsou t�ko
k~uv��en�... Nap�. p�i sv�cen� rovnou dol� mus� m�t rovn� kryt nutn�
men�� odrazivost ne� kryt prohnut�, odrazivost ploch bez speci�ln�ho
povrstven� toti� roste s~�hlem dopadu (s~nulov�m �hlem, tj. kolmo
k~vrstv�, je jen dev�t procent, p�i �hlu pades�t
stup�� vzroste na dvan�ct procent). Ale v~obou tabulk�ch pro pln�
clon�n� sv�tidla (s~rovinn�m doln�m krytem) je jejich m�rn�
sv�tivost sm�rem svisle dol� men�� ne� u~t�ch s~krytem prohnut�m, a~to
o~patn�ct nebo dokonce o~dvacet �ty�i procent! Kde by se takov� rozd�l
mohl br�t? Snad jen, p�i stejn� optick� konfiguraci v�bojky a~zrcadla,
v~tom, �e bylo pou�ito m�sto �ir�ho skla kou�ov�...

Post�ehnuteln� rozd�l mezi hodn� prohnut�mi a~rovinn�mi spodn�mi kryty,
pokud jde o~propustnost pro sv�tlo, vznik� a� p�i �hlech dopadu nad 70
stup�� (tam to �in� dvacet procent, astronomicky �e�eno pouh� dv�
desetiny magnitudy), tedy a� v~oblasti, kde ji� sv�tidla sp��e osl�uj�
ne� osv�tluj�. Hodn� n�padn� rozd�l je a� u~osmdes�ti stup�� -- tam
rovinn� kryt propust� dvakr�t m�� sv�tla ne� kryt, kter� by byl kolm�
k~paprsk�m, co� je jen dob�e, jde o~�ist�, v�hradn� �kodliv� osl�ov�n�.

Odborn� pojem ,,clon�n� sv�tidlo`` (cutoff) v~terminologii CIE znamen�,
�e m�rn� sv�tivost do 90 stup�� (vodorovn�) nep�es�hne 10\cdklm{} (to je
ta jednotka pat��c� ke v�em ��sl�m v~tabulk�ch) a~do 80 stup�� hodnotu
30\cdklm{}. Ale prvn� ze sv�tidel, ozna�en� TM jako ,,clon�n�`` m� do
osmdes�ti stup�� sv�tivost a� 75\cdklm{}, je tedy velmi osl�uj�c�
a~nelze je pou��t dle �esk�ch norem nad komunikacemi pro t��du
osv�tlenosti I~a~II (aneb pro siln� osv�tlen�; pro slab�� osv�tlen�
jsou technick� normy bohu�el m�k��) -- tam jsou vy�adovan� sv�tidla
kategorie CIE CutOff.

Pln� clon�n� sv�tidla (ve smyslu Fully Shielded, ne ve smyslu IESNA
Full CutOff, CIE je�t� takovou kategorii ,,nesta�ila zav�st``) maj�
jedin� limit, toti� 0\cdklm{} vodorovn� a~v��e. V~principu mohou m�t
v�ce ne� 30\cdklm{} do 80 stup��, ba i~v�ce ne� 100, ale je to dost
vz�cn�. Vy�adovat konkr�tn� hodnoty pro sm�ry �ikmo dol� na �rovni
legislativy je p�ehnan�, to je ji� pole pro (dobr�) techniky, kte��
mohou v~osv�tlovac�ch projektech v~r�mci pln� clon�n�ch sv�tidel
sout�it o~maxim�ln� kvalitu a~nejvy��� �spornost.


\section{sv�tidla nad p�echody}

Kolega Tom� Hynek pochv�lil st�le hojn�j�� instalov�n� pln� clon�n�ch
sv�tidel v~�ad� m�st, konkr�tn� �asto t� nad p�echody. TM na to byst�e
reagoval tvrzen�m, �e jde o~sv�tidla s~bachrat�m krytem, kter� maj� na
boku namalovanou zebru. Nu�e, ten byst�ej�� Tom� opravdu v�, co jsou
pln� clon�n� sv�tidla. A~ten druh�, co v�dy v� v�e nejl�pe, se ve
sv�tidlech moc nevyzn�. Jinak by v�d�l, �e krom� t�ch stra�liv�ch,
zcela kontraproduktivn�ch s~tou ,,zebrou`` (ta je vid�t leda p�es den,
a~ani tehdy moc ne, v~ka�d�m p��pad� pak odv�d� pozornost od chodc�,
proto�e je vysoko nad nimi, v~noci osl�uje tak, �e ,,zebra`` na nich
vid�t nen�, zato �idi� vid� p�ed sebe dost mizern�) se pln� clon�n�
v�ude v~Evrop� skute�n� rozm�haj�. Sama vid�t zd�lky nejsou, jen
siln�j��m osv�tlen�m zd�raz�uj� p�echod, jeho okol� a~samoz�ejm� chodce
v~t�to oblasti. ,,Sv�tit`` do d�li maj� toti� oni, ne lampy... M�m
n�jak� obr�zky takov�ch dob�e osv�tlen�ch p�echod� z~m�sta s~p��zna�n�m
jm�nem Luzern, ale ne� je zve�ejn�m...


\section{podpora TM}

TM je nejaktivn�j�� sv�tov� odp�rce ochrany no�n�ho prost�ed�, kter�ho
zn�m (p�sob�c� ale jen zcela lok�ln�), tak� asi nejm�n� vzd�lavateln�
(nebo to alespo� dokonale p�edst�raj�c�). Dovedu pochopit, �e laici
v~oboru mohou m�t i~dojem, �e je odborn�kem. Za takov�ho ho mus�m jist�
pova�ovat i~j�, proto�e jako prvn� prokoukl, �e v�bec nerozum�m fyzice.
Na gymn�ziu i~p�i studiu fyziky na univerzit� m� nikdo neprokoukl,
naopak spolu��ci a~u�itel� (ze t�� se stali rekto�i moravsk�ch
univerzit) a~pak i~m� ��ci m�li myln� dojem, �e fyzice, hlavn� t�
praktick�, kter� hraje roli v~jevech kolem n�s, rozum�m �ekn�me dob�e.
�idil jsem dosud v�echny �sp�n�, a~�in�m tak doposud v~oborech, jako je
ochrana klimatu, sol�rn� architektura a~pas�vn� domy, Solarthermie,
obnoviteln� zdroje energie v�bec, v�uka optiky atd. A� TM poznal, �e
speci�ln� ���en� sv�tla prost�ed�m v�bec nerozum�m, v�echna �est!

\oldnew{Jeho genialitu spr�vn� odhalila jen kolegyn� Helena Z�kov� (zvan� Heny,
to je ono tajemn� HZ v~�vodu), co� j� t� slou�� ke cti, proto�e je
v~tomto ohledu mo�n� jedin�. Lid� na ministerstvu se k~n� ale asi
p�iklonili, a~mo�n� i~dal��, ud�lala kus dobr� pr�ce.}  {Jeho neoby�ejn�
schopnosti nerozpozn� ka�d�, ale z~p��sp�vk� jedn� na�� kolegyn� se zd�,
jako by je odhalila a~sv� pozn�n� laskav� zprost�edkov�vala dal��m. K�
je t�ch, kte�� proz�ou, v�ce...}\footnote{\textbf{Omluva:} \\ P�vodn�
formulaci tohoto odstavce i~nadpisu cel�ho textu jsem psal v~afektu. 
Zm�nil jsem tam explicitn�, �e jde o~Heny Z�kovou. Formulace 
zd�raz�ovala jej� ojedin�l� stanovisko v~diskusn�m f�ru (nikdo jin� tam
neoby�ejn� odborn� kvality TM nepropagoval, sp��e p�evl�daj� opa�n�
zm�nky). Nazna�ovala tak� mo�n� vliv na preference osob v~exekutiv� --
to ov�em byla �ir� spekulace v~cel� sekci, psan� v~nads�zce. Ironick�
pod�kov�n� m�lo zd�raznit, �e to pova�uji za v�ru nebezpe�n�. M�sto toho
m��u Heny doopravdy pod�kovat za z�sluhy, kter� jsou nesporn�.
Nap��klad �e m� v~l�t� 2001 popoh�n�la, abych se sv�telnou legislativou
zab�val, bez toho by mo�n� do sn�movny d�kladn� podklady v�as nep�i�ly. 
Svou moment�ln� nespokojenost jsem dal na Den Zem� 2003 najevo zp�sobem,
kter� se j� a~jej�ho okol� dotkl, za to se j� omlouv�m.}


\end{document}
