\Sectlive{Venu�e}

 Pod�vejme se nyn� na
\oldnew{0003 nejjasn�j�� planetu --- na Venu�i, kterou n�kdy v�d�me jako
 Ve�ernici.}
{prvn� hv�zdu, kter� letos na ja�e za�ne b�t patrn� za soumraku. To proto,
 �e je daleko nejjasn�j��. Mysl�m t�m samoz�ejm� Ve�ernici, aneb planetu
 Venu�i.}

\plaib{Uk�eme na ni. Pokud je vid�t ve�er dopravdy, zd�razn�me to. 
 Jinak lze p�ipomenout situaci minulou nebo budouc�. V~t�to ��sti programu 
 lze p��padn� chv�li hovo�it o~tom, co je vid�t na no�n�m nebi -- hlavn� tehdy,
 kdy� v�znamn� ��st div�k� p�i�la pr�v� kv�li tomu.}
 {V~brn�nsk� inscenaci je nastaven� ale st�le takov�, 
 jako v~roce 1999 p�ed letn�mi pr�zdninami, to by se asi hodilo nap�. pro
 zimu/jaro 2001 nahradit pohledem aktu�ln�m.}

 Venu�e m� �pln� jinou atmosf�ru ne� Zem�. Kdybyste st�li na jej�m povrchu,
 nevid�li byste v~noci hv�zdy. Je tam toti� st�le zata�eno.
\obr{okol� Vener \srcL{Archiv}}
 Ani Slunce neprosv�t�.
\newd{0002}{Hust� obla�n� vrstva zp�sobuje, �e je Venu�e zven�� t�m�� sn�hob�l�. D�ky
tomu ji vid�me tak jasnou.}
\oldnew{0003 Proto se na povrch nedostane ani}
{Na s�m povrch Venu�e se p�es mraky prodere jen asi}
 �tvrtina slune�n�ho z��en�.

 �lov�k by si �ekl, �e zde mus� b�t chladno. Ve skute�nosti je to ale pr�v�
 naopak. Na Venu�i se toti� jen t�ko p�en�� energie dlouhovlnn�m
 infra�erven�m z��en�m, kter� zp�sobuje no�n� stydnut� Zem�.

 Atmosf�ra Venu�e je pro toto z��en� stejn� neprostupn�, jako t�eba mlha
 pro sv�tlo. Povrch planety sice z��� sm�rem vzh�ru, ale shora na n�j
 dopad� z��en� hned z~p��zemn� vrstvy atmosf�ry, t�m�� stejn� hork�, jako
 je pevn� povrch. Mno�stv� infra�erven�ho z��en� z~atmosf�ry na povrch je
 na Venu�i asi \emph{dvacetkr�t v�t��} ne� z��en� slune�n�ho dopadaj�c�ho zven��
 na obla�nou vrstvu.

 Jinak �e�eno, povrch Venu�e je atmosf�rou dokonale tepeln� izolovan� od
 studen�ho vesm�ru. I~men�� p��kon ze Slunce sta�� pak k~tomu, aby se
 teplota na povrchu bl��ila \emph{p�ti st�m stup��}. To je tak mnoho, �e povrch
 Venu�e i~ovzdu�� nad n�m slab� sv�t�!

\obr{cel� Zem� (m�sty zata�en�) a~Venu�e, ob� ne zcela v~�pl�ku
 \srcL{Archiv?}}
 Jak je mo�n�, �e Venu�e je tak �pln� jin� ne� Zem�? Rozd�l je ve
 slo�en� atmosf�ry. Na�e atmosf�ra se skl�d� hlavn� z~dus�ku, kysl�ku 
a~argonu, kter� infra�erven� z��en� t�m�� v�bec nepohlcuj�. Atmosf�ra 
 \oldnew{0103 Venu�e je naopak hlavn�}
 {Venu�e, stokr�t hust�� ne� pozemsk�, je p�edev��m z~oxidu uhli�it�ho}, 
 kter� je pro takov� z��en� velmi neprostupn�.

