\Sectlive{Co d�lat?}

 Pokud v�m u� p�ipad� glob�ln� oteplen� jako skute�n� nebezpe��, pt�te se
 asi, jak mu m��eme �elit. Docela ��inn�, budeme-li v�ichni cht�t.

\obrNib{graf: tuny CO2 na hlavu a~rok v~r�zn�ch zem�ch \srcH{PS?}}
 {ne CO2 ale fosiln�ho uhl�ku, tedy 3,7kr�t m�n�}
 Zvlṻ u~n�s je to d�le�it�, proto�e na jednoho obyvatele p�ipadaj� u~n�s
 nejv�t�� emise uhl�ku
 %v~Evrop�.
 mezi st�ty Evropsk� unie a~z�jemc� o~�lenstv� v~n�.
 % P�ed n�mi jsou jen Kanada a Spojen� st�ty,
 V�ce pl�tv� jen m�lo zem�. V~t�ch bohat�ch a~rozlehl�ch, nap��klad ve
 Spojen�ch st�tech, je to hlavn�
\obr{67-uzel ve m�st�, 13-�ty�fronta aut (z~diafonu Tropy a~my)}
 vinou automobilov� dopravy.
 Tam toti� p�ipad� t�m�� jedno auto na obyvatele.

\obrg{~\\[-0.6\baselineskip] {\fbox{\includegraphics[width=63mm]{aut_usaw}}}

      %\vspace{1mm}

      \input auta_chw.lt

      \vspace{1.5mm}
      }

\obrib{po�ty aut na obyvatele v~USA, Evrop� a~��n� \srcH{napsat PS!}}
 {ve skute�nosti jen USA na jednom a ��na na druh�m, ob� 1995}
 P�edstavte si, co by se stalo, kdyby do stejn�ho stavu dosp�la ��na. %,
 %jej��  hospod��stv� se prudce rozv�j�.
Dnes tam p�ipad� jedno auto na n�kolik set obyvatel. Jej�
hospod��stv� se ale prudce rozv�j� a~automobilov� pr�mysl p�edev��m.

\obrg{ \vspace{1.5mm} \input cnt1_w.lt }

\obrNomIB{znovu graf emis� fosiln�ho uhl�ku per capita a annum}
 {Te� teprv doch�z� na podrobn� koment�� k~onomu dvojgrafu, nap�.:}
 Pod�vejme se bl��e na to, kolik uhl�ku uvol�uj� r�zn� st�ty do ovzdu��.
 U~n�s je to asi \emph{t�i tuny na hlavu a~rok}. V�t�� emise na jednoho
 obyvatele maj� krom� Spojen�ch st�t� nebo Austr�lie tak� n�kter� zem�
 t��c� ropu, kter� p�ebyte�n� zemn� plyn prost� spaluj� bez u�itku, ale 
i~Severn� Korea, kter� z�ejm� socialistick� pl�tv�n� dovedla je�t� d�le ne�
 na�e zem�. Mnohem bohat�� evropsk� st�ty se chovaj� \emph{daleko
 �sporn�ji}.
 N�mecko se n�m bl��� vinou sv� v�chodn� ��sti, ale t�eba Rakousko, pat��c�
 k~n�kolika zem�m s~nejvy��� �ivotn� �rovn� na sv�t�, sp�lilo v~roce 1995
 jen dv� tuny fosiln�ho uhl�ku na obyvatele a~toto mno�stv� d�le sni�uje.
 M�me se od tohoto na�eho souseda opravdu �emu u�it.

\obrnew{Kou��c� kom�ny \srcL{do sc�n��e s�m p�idal, to je dob�e}}
 Rekordn� �esk� emise oxidu uhli�it�ho m� z��sti na sv�dom� zastaral�
 pr�mysl. Ale nejen ten. Cel� \emph{polovina} oxidu uhli�it�ho u~n�s vznik�
 kv�li \emph{topen� v~chladn�m obdob� roku}. Topen� je p�itom docela
 zvl�tn� v�c.

\obrib{�lov�k v~tepl�m oble�en� \srcL{Vyfotit?}}
 {prom�t� se bez dal��ho impulsu}
 Kdy� jdeme ven do mrazu, tak se teple obl�kneme. Nenapadne n�s vz�t si
 tenk� oblek, pod kter� nav�c fouk�,
\obrib{�lov�k zasouvaj�c� pod plṻ termof�r \srcL{Vyfotit}}
 {prom�t� se bez dal��ho impulsu}
 a~ozbrojit se termof�rem.

 B�n� domy ale jsou jako \emph{lehk� letn� oble�en�}. Kdy� v~nich chceme m�t
 p��jemnou teplotu i~za mrazu, u��v�me m�sto mal�ho termof�ru po��dn�
 velkou soustavu topen�, kterou prot�k� hork� voda.

 P�itom lze d�t ka�d�mu domu skute�n� dobr� zimn� oble�en�. Nejjednodu���
 je \emph{ut�snit ho}, aby do n�j nefoukalo a~net�hlo jak kom�nem.
\obr{t�sn�n� do oken \srcL{Vyfotit, dod� Jen�k}}
 Sta�� na to v�t�inou takov�to samolepic� \emph{prou�ky p�nov�ho
 polyetyl�nu}, kter� se um�st� na z�rubn� oken a~dve��.
\obrib{lepen� t�sn�n� \srcL{Vyfotit}}
 {prom�t� se bez dal��ho impulsu, celkem trojice obr�zk�}
 Jin� sp�ry lze \emph{zatmelit}.
\obr{tmelen�  \srcL{Vyfotit}}
 Kom�ny, kter� nejsou zrovna v~provozu, je pak nutn� uzav��t \emph{t�sn�mi
 klapkami}. Odm�nou je nejen men�� ��et za topen�,
\obrib{vlhkom�r  \srcL{Vyfotit, dod� Jen�k}}
 {prom�t� se bez dal��ho impulsu}
 ale i~konec such�ho vzduchu v~mraziv�ch dnech.

Takov� �daj vlhkom�ru, jako 37~\%, byste pak u� nem�li v�dat --- je-li doma
nebo ve �kole vlhkost ni��� ne� �ty�icet p�t procent, je to nep��jemn�
a~nezdrav�. Zvlh�ovat vzduch pomoc� n�jak�ch dodate�n�ch za��zen� je jako
vyb�rat vodu z~d�rav� lodi: sice to pom�h�, ale mnohem rozumn�j�� je lo�
(stejn� jako d�m) po��dn� ut�snit. I~pak lze lo� podle pot�eby um�t a~d�m
b�n� v�trat, aby vlhkost v~zim� nep�esahovala �ekn�me �edes�t procent.

\obrg{\vspace{0.35mm}
      \input okna_w.lt
      \vspace{0.35mm}  }

 Jinou �pravou je zlep�en� oken.
\obr{sch�mata oken s~uveden�mi propustnostmi \srcH{?}}
 Lze k~nim p�idat dal�� sklen�nou tabuli s~nanesenou neviditelnou vrstvou,
 kter� je ale \emph{zrcadlem pro infra�erven� z��en�}. Nebo doplnit izola�n�
 okenici. Proto�e ale ka�d� dal�� vrstva p�eru�� z��iv� p�enos a~proud�n�
 vzduchu, 
\obrib{lepen� f�lie \srcL{Vyfotit}}{asi trojice obr�zk�}
 pom��e i~opat�en�, kter� zvl�dne ka�d� s�m:
 nalepit na r�m okna pr�hlednou f�lii za t�i koruny, a~b�n� okno hned
 izoluje alespo� o~t�etinu l�pe. Pokud m��eme u��t f�lie dv�, propustnost
 b�n�ho okna se zmen�� na polovinu.

To je jen jeden p��klad, kdy z�le�� na n�s sam�ch.
\obr{s�rie dia z~mont�e sol�rn�ho syst�mu}
Jin� vid�te na obr�zc�ch --- ano, i~soustavy na slune�n� oh�ev
vody si montuj� lid� sami nebo s~pomoc� p��tel. Celou instalaci zvl�dnou
t�i lid� za dva dny. Takovou sv�pomocnou stavbu sol�rn�ch syst�m� propaguje
u~n�s Ekologick� institut Veronica. \old{0103 Je to projekt, kter� se slibn� rozb�h�,
a~z��astnit se jej m��e i~n�kdo z~v�s. \emph{moc se nerozb�h�, 
nem�m na n�j �as...}}

 V~p��pad� slune�n�ch kolektor� nejde o~to, jak omezit pl�tv�n�, ale jak
vyu��t tok� energie v~p��rod�. Nejdostupn�j�� mo�nost� takov�ho druhu je
ov�em pou��vat k~topen� d��v�, kter� by jinak zetlelo v~lese. Sta�� je
p�it�hnout a~usu�it. Zn�te jist� r�en� o~no�en� d��v� do lesa. Ozna�uje se
j�m zbyte�n� pr�ce. Bohu�el, dnes je docela b�n�, �e ve vsi obklopen� lesy
se top� uhl�m. �slov�, �e n�kdo \emph{voz� uhl� do lesa}, ale na�e p�edky ani
nemohlo napadnout. Tak by si p�ece mohl po��nat jen ��lenec.

\obrg{\vfill \input stena_cw.lt}

Nam�tnete asi, �e tolik d�eva, kolik byste  na zimu pot�ebovali, nem�te kam
d�t. V~takov�m p��pad� je na m�st� pustit se do n�kladn�j��ch opat�en�.
Takov� opat�en� by m�la b�t
% Jin� opat�en� jsou u� dra���. M�la by b�t ale
 samoz�ejm� u~nov�ch budov 
i~p�i oprav�ch star�ch.
\obr{�ez st�nou, kde v�t�inu tlou��ky tvo�� izolace \srcH{PS?}}
 Budova by m�la obsahovat \emph{dobrou izola�n� vrstvu}, odd�luj�c� tepl�
 prostory od chladn�ho okol�.
 N� obr�zek z�m�rn� ukazuje izola�n� vrstvu jako tlust��
 ne� nosnou ze�. Tak by to toti� m�lo b�t --- p�id�v�n� tenk�ch izola�n�ch
 vrstev, kter� je dnes b�n� nap�. p�i oprav�ch panelov�ch dom�, je
 pl�tv�n�m pen�zi. A� izolace tlust� 
 \oldnew{0103 nejm�n� patn�ct centimetr�, l�pe �tvrt metru} 
 {nejm�n� dvacet centimetr�, l�pe �ty�icet centimetr�} 
 p�in�� skute�n� novou kvalitu --- a~nestoj� o~moc v�ce.

\obr{superokno \srcH{PS?}}
 Nov� okna by m�la b�t v�dy \emph{ze t�� vrstev},
%z~nich� dv� by se m�ly chovat jako zrcadla pro dlouhovlnn� infra�erven�
 kter� by m�ly b�t upraveny tak, aby se uvnit� okna t�m�� vylou�il p�enos
 energie dlouhovlnn�m infra�erven�m z��en�m.
%z��en�.
 Prost�edn� vrstva nemus� b�t sklen�n� --- dokonalej�� �e�en� je
 u��t f�lii, kter� je na obou stran�ch opat�ena
  neviditelnou odraznou vrstvi�kou.
%--- a pokud se prostor mezi skly napln�
 Vnit�ek okna m� b�t napln�n
 nete�n�m
 argonem nebo je�t� l�pe
 kryptonem %, m��e okno izolovat
 a~okno pak izoluje
 \oldnew{0103 �estkr�t}{aspo� �ty�ikr�t} l�pe, ne� je dnes
 obvykl�.

\obrib{pohled na dobrou budovu \srcS{?}}
 {ten tam zat�m nen�, ale mohl by se hodit, zkus�m n�jak� vybrat...
 V p�vodn�m sc�n��i byl navr�en p�ed ,,�ezem`` a ,,oknem``, zde se hod� l�p.}
 Dob�e postaven� nebo opraven� budovy pot�ebuj� na vyt�p�n� jen asi
 desetinu toho mno�stv� energie, kter� je b�n� dnes.
%Nav�c se v~nich daleko p��jemn�ji bydl�.
 Vr�t�me-li se ke d��v�, sta�� pak na jeden byt asi dva krychlov� metry
 ro�n� --- v~takov�m p��pad� bychom na topen� a~oh�ev vody opravdu
 nepot�ebovali ��dn� fosiln� paliva.

 V~dob�e izolovan�ch, t�sn�ch a~optim�ln� v�tran�ch domech se krom� toho
 daleko p��jemn�ji bydl�. Jak takov�ch budov bude p�ib�vat, emise oxidu
 uhli�it�ho mohou klesat.

\pla{Z�v�re�n� slova do hudby a~titulk�.}
 Mo�nost�, jak nepl�tvat energi� a~t�m omezovat emise sklen�kov�ch plyn�, je
 daleko v�ce.
\obrib{kniha Faktor 4, Global Warming aj. 
 \srcL{Vyfotit, knihu a~recenzi dod� Jen�k}}
{P�vodn� jsem cht�l v�ce ne� jeden dia, ale asi by to rozptylovalo.}
 Skoro ve v�ech p��padech lze stejn�ch v�sledk� doc�lit se �tvrtinovou
 %nebo jen desetinovou
 spot�ebou energie. %, a t�m i omezovat emise sklen�kov�ch plyn�.
 Pr�v� o~tom se p��e ve slavn� knize \emph{Faktor 4}, kter� ukazuje spoustu
 inspiruj�c�ch p��klad� z~praxe.
 V~Evropsk� unii se dnes mluv� st�le v�ce o~faktoru 10, a~i~takov�ch
 p��klad� p�ib�v�.
 Jde jen o~to, d�le se v~tomto ohledu \emph{vzd�l�vat}. A~samoz�ejm� pak
 podle toho \emph{jednat}.

 Na n�s z�le��, jak� bude budoucnost. Na m� a~na v�s.
 {ona je na p�edchoz�m obr�zku, ale m�la by b�t asi zvlṻ, ne GW ale
 ta nov�j�� Houghtonova, je v�born�}
\obr{titulky \srcH{Napsat}}
