\input a4_12_cz.ltx

\addtolength{\footskip}{\baselineskip}
\addtolength{\textheight}{-\footskip}
\pagestyle{plain}
\parindent=0pt
\parskip=0.5\baselineskip

\usepackage%[draft]
 {graphicx}
\input mypdf.lt
\input myhtml.lt

\newcommand{\incgcw}[2]
{\vspace{\baselineskip}\centerline{\includegraphics
 [width=#1\textwidth]{#2}}}

\begin{document}

\title {�e�i a~klima Zem�}
\authjenhv
\date {29. �ervna 2001}
\maketitle

\begin{htmlonly}
 \tableofcontents
\end{htmlonly}

V~�esk�m prost�ed� je je�t� st�le obvykl� p�i rozmluv� o~surovin�ch br�t 
v~�vahu jen jejich vliv na na�e bezprost�edn� okol�, p��padn� na jejich
pou�it� dnes �i v~budoucnosti.

U~n�kter�ch surovin je ale ve skute�nosti, sub speciae aeternitatis (ale u�
i~z~pohledu Evropsk� unie) v�znamn�j�� jejich vliv na celou Zemi, vliv,
kter� je d�n emisemi trvanliv�ch sklen�kov�ch plyn� do ovzdu��. 

Z~takov�ho pohledu vypl�vaj� jednoduch� priority. Tou nejz�ejm�j�� je, �e
fosiln� paliva maj� z�stat pokud mo�no v~zemi, ne-li nav�ky, tak alespo� na
nejbli��� dv� t�i stalet�. Ka�d� jejich pou�it�, kter� nen� nevyhnuteln�,
je nemravn�. Sna�it se omezit u��v�n� fosiln�ch paliv je u~n�s d�le�it�j��
ne� jinde: my jsme si u� sv�j p��pustn� pod�l na jejich spalov�n� za
posledn�ch sto pades�t let vybrali, pokud na jejich pou��v�n� m� n�kdo
je�t� dnes n�jak� opr�vn�n�, pak tedy chud� zem�, kter�m to m��e pomoci 
k~odstran�n� b�dy a~rozvoji vzd�lanosti a~(i~technick�) kultury, jako to
pomohlo n�m.  
 
Jak se pou��v�n� fosiln�ch paliv vyhnout? Dv�ma dob�e zn�m�mi cestami:
omezov�n�m pl�tv�n� a~pou��v�n�m p��rodn�ch tok� energie. 

\section{Nepl�tvejme}

Pl�tv�n� bychom kolem sebe m�li vid�t, kamkoliv pohl�dneme. V�ude kolem
toti� patrn� je, jen se nau�it je nep�ehl��et. Pokud n� zrak spo�ine na
p��kladu, kde se nepl�tv�, bude to skv�l�, ale takov�ch p��klad� zat�m
mnoho vid�t nen�. U~n�s nev�m o~��dn�m, v~sousedn�m Rakousku jsme jich u�
p�r vid�li, ale zat�m jsou to v�ru jen kapky v~mo�i. 

Nejrozs�hlej��m pl�tv�n�m je bezesporu zimn� vyt�p�n� budov, ze kter�ch
teplo ut�k� jak voda cedn�kem. Na n� p�ipad� v�t�ina fosiln�ch paliv, 
kter� vyu��v�me. D�kladn� napravit se to d� p�i jejich
celkov� rekonstrukci podle sou�asn�ho stavu sv�tov�ho pozn�n�, ale z��sti 
i~levn� a~rychle, kdy� se budova ut�sn�, jak nejl�pe to dok�eme. Dne�n�m
standardem pro stav�n� i~rekonstrukci budov je koncept pas�vn�ho domu, viz
\h{passiv.de}. Spot�eba na vyt�p�n� je v~takov�ch domech m�n� ne� desetinov�.

Viditeln�j��m pl�tv�n�m (n�padn�j�� u� b�t nem��e), kter�ho si ale v��m�
zat�m m�lokdo, je no�n� sv�cen� rovnou do o��. Polovina sv�tla z~�esk�ho
venkovn�ho osv�tlen� nejen �e nikomu neslou��, ale naopak velice �kod�. Je
absurdn� pos�lat sv�tlo t�m�� vodorovn�, kdy neosv�tluje zem, ale osl�uje
lidi (��m star��, t�m v�c), tak�e p�ed sebe po��dn� nevid�. Je absurdn�
pos�lat je �ikmo nahoru do vzduchu a~do oken. P�esto je to u~n�s v�ude
b�n�. �e�en� je p�itom �pln� jednoduch�: ��dn� sv�tidlo nesm� m�t dole
vypoukl� pr�svitn� kryt, ale jen p�esn� vodorovn� tvrzen� sklo. Takov�
sv�tidla nab�zej� v�ichni slu�n� v�robci, je �pln� zbyte�n� kupovat jin�.
Jen o~tom v�d�t... (viz \h{svetlo.astro.cz}).

\section{Biomasa m�sto uhl�}

I~dokonal� sv�tidla a~nejlep�� dnes stav�n� domy ale pot�ebuj� n�jak�
dod�vky elekt�iny nebo paliv zven��. Je nasnad� pou��t n�jak� alternativy 
k~fosiln�m paliv�m, takov�, kter� p��roda sama nab�z�. Ka�d�ho hned napadne
v�tr nebo slune�n� z��en�, mnohem bohat�� zdroj ale p�estavuje rozklad
d�eva a~bylin, prost� biomasy. Ten v~p��rod� tak jak tak prob�h�, jde jen 
o~to, vyu��t jej v~n� prosp�ch. Biomasu lze spalovat, tedy oxidovat
rychleji, ne� se to d�je na zemi v~lese nebo v~kompostu. Lze ji ale tak�
fermentovat anaerobn�, jak se to jinak d�je v~mo��lech a~v~tlust�ch
vrstv�ch na skl�dk�ch, jen op�t rychleji a~hlavn� s~vyu�it�m vznikaj�c�ho
metanu. 

Tit�� lid�, kte�� dnes t�� uhl�, by mohli m�sto toho pracovat v~biomasov�m
hospod��stv�. To u~n�s s~rozvojem socialismu um�elo, v~sousedn�m Rakousku
ne. Proto tam dosud hlavn�m palivem na venkov� z�stalo prost� d��v�, jeho
prodejem se �iv� spousta lid�. Rozvoj dne�n�ch hi-tech biomasov�ch syst�m�
tam vlastn� jen kompenzuje pozvoln� �stup tradi�n�ho zp�sobu topen�, kter�
vy�adovalo �astou obsluhu, zat�mco bohat�� a~st�rnouc� lid� cht�j� m�t
v�t�� pohodl�. V~Rakousku dod�v� biomasa patn�ct procent ��tovateln�
energie, mohla by ale a� t�icet, p�i sou�asn� spot�eb�. U~n�s tak�,
sn���me-li pl�tv�n� o~pouhou t�etinu. Sn���me-li je o~t�i �tvrtiny (tedy
faktorem 4), biomasa a~slune�n� z��en� mohou pokr�t ve�kerou �eskou
spot�ebu. Ve druh� polovin� 21. stolet� ale asi bude skute�nost jin� --
spot�eba by m�la klesnout nejen �ty�ikr�t oproti dne�ku, ale alespo�
�estkr�t, a~jej� kryt� jen obnoviteln�mi zdroji pak bude snaz��, nebude
nutn� vyu��vat krajinu do krajnosti. 

V�hod n�hrady fosiln�ch paliv biomasou je spousta a~ka�d� si je snadno
vybav�. Pat�� k~nim i~hez�� pracovn� p��le�itosti (pro ty, co jinak pracuj�
v~uheln�m �i ropn�m pr�myslu) a~omezen� nep��jemn� z�vislosti na
v�elijak�ch -vodech z~v�chodu. 

�asto se jako ,,ekologick�`` uv�d� i~nahrazov�n� uhl� zemn�m plynem. To je
ale v�c dost sporn�. Pravda, zemn� plyn (metan) je snaz�� spalovat m�lo
�pinav� a~tak� p�itom nevznik� tolik oxidu uhli�it�ho (zastupuje jej z��sti
vodn� p�ra). Ale p�i dlouh� cest� z~v�chodu unikne hodn� metanu nesp�len�ho
do atmosf�ry, a~tak se ,,klimatick�`` v�hoda metanu oproti uhl�  dosti
st�r�. Pen�ze za zemn� plyn odte�ou kamsi do d�li, m�sto aby z�staly 
v~n�rodn�m hospod��stv�. T�m nepodporuji uhelnou lobby, jen tvrd�m, �e uhl�
m� b�t nahrazov�no biomasou z~m�stn� produkce. Vy�aduje to vy��� investice
ne� polo�en� plynov�ho potrub�, ale jsou to investice do trvale
udr�iteln�ho �eska. 

Apropos, metan -- u~n�s jej nejv�ce unik� do ovzdu�� z~�ernouheln�ch dol�,
�iv�ch i~opu�t�n�ch. To je nejen zvy�uje rekordn� �esk� sklen�kov� emise,
ale je to vlastn� i~�koda. 


\section{Biomasa m�sto cihel}

Biomasa nen� jen nejlep�� palivo, jedin�, za jeho� pou��v�n� se nemus�me
styd�t p�ed potomky nebo chud��mi n�rody. M� je�t� jedno, daleko lep��
pou�it�. Lze z~n� toti� stav�t budovy. Uhl�k v~n� ulo�en� se tak uschov� na
stalet�, m�sto aby se vr�til do ovzdu�� je�t� o~n�co rychleji ne� p�i
samovoln�m rozkladu. A~biomasa je t�m nejlep��m stavebn�m materi�lem. 

Ka�d�ho asi napadne v~t�to souvislosti d�evo. To je nejstar�� stavebn�
materi�l a~trouf�m si ��ci, �e trvale v�em nejmilej��, v�imn�te si
interi�r� restaurac�. Nen� ��dn� �koda jej pou��vat v~konstrukci budovy
hojnost, je p�itom mo�n� vyu��t i~d�eva levn�ho, kter� by se jinak sp�lilo. 

Budova ale jen ze d�eva b�t nem��e, pokud se v~n� m� bydlet v~zim� 
i~v~parn�m l�t�. D�evo sice izoluje l�pe ne� cihly, ale po��d je�t� �alostn�
m�lo. Budova, kterou dnes pova�ujeme za trvale udr�itelnou, mus� m�t
souvisl�, skute�n� dob�e izoluj�c� plṻ. Z~plnohodnotn�ho izola�n�ho
materi�lu tlou��ky p�es 30\,cm (v�voj jde rychle kup�edu, p�ed p�ti lety
byly tlou��ky izolac� p�es �tvrt metru vz�cn�, dnes je dobr�m standardem
40\,cm). 

N�kdy se ��k�, �e velk� tlou��ky izolac� u� nejsou opr�vn�n�,
proto�e na samotnou v�robu izolace se spot�ebuje tolik energie, �e se to
vr�t� a� za des�tky let. To ale plat� leda pro polystyr�n, tam je optim�ln�
tlou��ka pr�v� jen on�ch 40\,cm. Ale pro izolace, kter� rostou samy, takov�
n�mitka neplat�. ��m jsou tlust��, t�m lep��. 40\,cm je sp��e minimum,
rozumn� je ,,�edes�tka`` ze�. Pom�rn� lehk� d�ev�n� konstrukce vypln�n�
bal�ky sl�my v~takov� tlou��ce, to je asi �e�en� budoucnosti. Sl�ma izoluje
kupodivu skoro stejn� jako komer�n� izolace (viz
\hw{baubiologie.at}) a~p�itom ,,nic nestoj�``. Je �koda ji p�lit. 
Pr�v� dnes (29. �ervna) se kon� v~Illmitzu semin�� s~t�mto podtitulem.

Do rodinn�ho domu postaven�ho hlavn� ze d�eva a~sl�my se m��e vl�zt mo�n� 
i~patn�ct tun uhl�ku. Samotn� stavba domu m��e tak p�ekvapiv� b�t
,,klimaticky prosp�n�``, m�sto aby jen vyvolala sklen�kov� emise vinou
v�roby pot�ebn�ch stavebn�ch materi�l�, jejich dopravy a~instalaci. Poda��
se to hlavn� tehdy, kdy� v~dom� nebude pou�ito mnoho  oceli, nato� pak
hlin�ku -- materi�l�, jejich� v�roba je energeticky velmi n�ro�n�.

A� u� ale se ale d�m izoluje sl�mou, pap�rov�mi vlo�kami 
nebo t�eba miner�ln� vatou a~nosn� konstrukce je d�ev�n� nebo betonov�, 
hlavn� z�sady trvale udr�iteln�ho stav�n�, kter� jedin� d�v� mo�nost, 
�e klima na Zemi nebude rozvr�ceno brzy a d�kladn�, jsou stejn�:
\bi
\item Kompaktn� a~dob�e izolovan� budova ($U < 0$,15\WsqmK) bez tepeln�ch most�
\item Hlavn� strana orientovan� k~jihu a~v~zim� nezast�n�n�
\item Zasklen� superokny s~$U <= 0$,8\WsqmK{} a~prostupnost� pro slune�n� teplo 
   $g >= 0$,5
\item V�tr�n� s~��innou ,,rekuperac�``, tj. z�sk�v�n�m alespo� 90\,\% tepla zp�t    
\item Pou�it� co nej��inn�j��ch spot�ebi��
\item Oh�ev u�itkov� vody sol�rn�, biomasov� nebo tepeln�m �erpadlem z~odpadn�ho vzduchu
\item Zimn� p�edeh�ev (a~letn� chlazen�) �erstv�ho vzduchu 
   pr�chodem podzemn�m potrub�m
\ei

\incgcw{0.8}{cephsalz1gr.jpg} \centerline{Pasivn� bytov� d�m v Salzburgu}

\section{Je to st�le nal�hav�j��}

Vra�me se zase ke zm�n�m klimatu. P�edchoz� p��pady m�ly uk�zat, �e �ada
v�c� se d� d�lat jinak, ne� je dosud b�n� a~�e to m� plno v�hod. Ochrana
klimatu tak p�est�v� b�t bolestivou povinnost� (i~�esk� republika m� sv�
z�vazky, kter� za deset let bude plnit mnohem obt��n�ji ne� dosud), ale
v�eobecn� prosp�n�m popudem. 

Dosavadn� z�vazky jsou pro �esko snadn�, proto�e se vztahuj� k~roku 1990,
kdy byly emise na jednoho obyvatele extr�mn� vysok�. Rozpad
nejzaostalej��ho pr�myslu i~postupn� odklon od nez��zen�ho pl�tv�n�
podporovan�ho dotovan�mi nizou�k�mi cenami vedl ke sn��en� emis� v~prvn�
polovin� devades�t�ch let, tak�e zat�m n�m ,,sta��``, aby moc rychle zase
nerostly. Spokojeni s~t�m b�t nem��eme, proto�e sv�t zat�ujeme mnohem v�ce
ne� v�t�ina jin�ch n�rod�. V�t�� emise, ne� ty �esk� t�i tuny fosiln�ho
uhl�ku na osobu a~rok, m� v~Evrop� snad jen Norsko a~malink� Lucembursko
(mimo Evropu pak Spojen� St�ty, Kanada a~Austr�lie). 

V~leto�n�m roce vy�ly nov�, podrobn�j�� souborn� zpr�vy IPCC (Mezivl�dn�ho
panelu pro zm�nu klimatu), viz \hw{ipcc.ch}. Oproti t�m minul�m,
popisuj�c�m stav pozn�n� v~roce 1995, se znalosti o~zm�n�ch podneb�
zp�esnily -- jak o~t�ch prob�haj�c�ch, tak o~t�ch, kter� p�ijdou. Zat�mco
p�ed p�ti lety se o~prom�n� klimatu mluvilo jako o~n��em, co jist� p�ijde,
ale zat�m se to n�padn� neprojevuje, v~roce 2001 v�me s~jistotou, �e se u�
klima zm�nilo. Ba co v�c, v�me, �e se zm�nilo v dobr� shod�  s~v�deck�m
o�ek�v�n�m.  

V�me tak�, �e nad�je, �e se Zem� bude mo�n� oh��vat ve 21. stolet� jen
pomalu, u� skon�ila. Oh��v�n� bude i~p�i nejlep��ch snah�ch o~omezen� emis�
oxidu uhli�it�ho a~metanu tak rychl�, �e se mu mnoh� p��rodn� i~lidmi
vyu��van� prost�ed� nebudou sta�it bez velk�ch �kod p�izp�sobovat.
Ne��douc�ch d�sledk� zm�ny klimatu bude velk� mno�stv� a v�ude, pozitivn�ch
jen poskrovnu a jen n�kde. 

V�me ale tak� to, �e na na�em chov�n� opravdu z�le��. Pokud se bohat� zem�,
mezi kter� pat��me, daj� na cestu rychl� eliminace fosiln�ch paliv, je
nad�je, �e se podobn� budou chovat i~rozv�jej�c� se ekonomiky takov�ch
gigant� jako je ��na nebo Indie. Tempo oteplov�n� pak v~tomto stolet� p�ece
jenom nebude tak katastrof�ln� a~hlavn� nezad�l�me na je�t� v�t�� a~hor��
zm�ny ve stolet� 22. 

Z~takov�ho hlediska bychom se tedy m�li d�vat i~na t�bu uhl� v~na��
republice. Dnes se bez n� obej�t nem��eme, mus�me ji ale vyu��vat hlavn� 
k~tomu, abychom se bez n� obe�li co nejd��ve. K~tomu, abychom kr�tkou epizodu
ve v�voji lidstva, kdy si pom�h� fosiln� berli�kou, bez v�t�� �jmy
skon�ili.

\incgcw{0.65}{emis_at} \centerline{\ \ ...a jak d�l?}

\end{document}
 