\documentclass[12pt,a4paper%,landscape
 ]
{article}
%\input symb_jh.lt
% \textwidth 297mm
% \textheight 210mm
% \addtolength{\textwidth}{-2cm}
% \addtolength{\textheight}{-2cm}
% \footskip 0mm                          % comment this line for numbered pages
% \addtolength{\textheight}{-\footskip}
% \pagestyle{empty}                      % comment this line for numbered pages
% \topmargin -15.4mm
% \headsep 0mm
% \headheight 0mm
% \oddsidemargin -15.4mm
\parindent=0pt
\parskip=\baselineskip

\usepackage{czech}
\usepackage{times}
\usepackage{graphicx%, color
}
\input mypdfnb.lt
%\input mypdf.lt
\input myhtml.lt


\clubpenalty=10000
\widowpenalty=10000

%\definecolor{textgr}{rgb}{0.8,1,0.8}

\newcommand{\ing}[2]{%\includegraphics{#1}%
%\addcontentsline{toc}{subsection}
\centerline{(obr�zek {#2})}
}

\newcommand{\ings}[2]{%\includegraphics
}
\newcommand{\ingc}[1]{%\addcontentsline{toc}{subsection}
\centerline{(obr�zek {#1})}
}

\newcommand{\sect}[1]%{}
 {%\newpage
 %\vspace*{0.4\textheight}
 {%\color{textgr} 
 %\Huge \sffamily 
 \section
  {#1}
 }
 
% \newpage
 }

\newcommand{\txt}[1]
{%\newpage
 {%\color{textgr}
 %\flushleft
 %\sffamily 

 {#1} 
 
  }
}

%\renewcommand{\txt}[1]{}

%\pagecolor{black}
%\enlargethispage{10mm}


\begin{document}

%\sffamily

%\LARGE

%\centering

{%\color{textgr}


\title
{\vspace*{-0.1\textheight}
% \Huge 
Zem� se oh��v� \\
 Spot�eba energie a~ochrana klimatu}
\author{%\color{white} \LARGE 
\JH }
\date{ %\LARGE
Slunce 2002 
\\ prvn� �esko-rakousk� sol�rn� konference, \\ 
Brno, z��� 2002}
\maketitle
}

\thispagestyle{empty}

\vspace{-1cm}
%\section{�vod}

\ings{scale=1.5}{medvedi.jpg}
\ingc{Bears} % lep�� by asi byly povodn�

\sect{Sklen�kov� jev}

\txt{
O~zm�n�n�m slo�en� zemsk� atmosf�ry, kter� nutn� povede k~oteplen� cel�
Zem�,  se za�alo mluvit tak p�ed dvaceti lety. Nebyl to nov� n�pad,
takov�  osud p�edpov�d�l ji� p�ed sto lety slavn� chemik Svante
Arrhenius. P�ed  dvaceti lety si ale za�ali ti nejodpov�dn�j�� ob�an�
uv�domovat, �e se u� jedn� o~velmi aktu�ln� hrozbu. D�ky pr�ci speci�ln�
komise n�meck�ho parlamentu se takov� v�dom� roz���ilo na p�elomu
osmdes�t�ch a~devades�t�ch let mezi �eln�mi n�meck�mi a~pak i~evropsk�mi
politiky. P�ed deseti lety u� to bylo jedno z~hlavn�ch t�mat prvn�
sv�tov� konference o~udr�iteln�m  rozvoji v~Riu de Janiero. 

Tehdy odborn�ci o�ek�vali, �e prvn� nesporn� projevy zcela zm�n�n�ho 
slo�en� atmosf�ry se objev� a� za deset, patn�ct let. Dnes v�d� 
miliardy lid� na cel�m sv�t�, �e se klima n�padn� zm�nilo u� koncem 
b�hem devades�t�ch let, v�dci byli vloni p�ekvapeni, �e se ji� sta�ily 
o~n�kolik desetin stupn� proh��t i~hloubky oce�n�, a~klima jin� ne� 
v~minulosti zasahuje bolestn� i~�eskou republiku. Zm�ny jsou rychlej�� 
a~v�t��, ne� jsme p�ed deseti lety �ekali. 

Nejv�t�� rozvrat se odehr�v� ve v�t�in� chladn�ch seversk�ch kraj�, 
kde byl ve�ker� �ivot z�visl� na dostate�n� dlouh� a~tuh� zim�. M��e to 
b�t p�ekvapiv�, zima je p�ece hrozn�, ale ono to tak �pln� neplat�. 
Pomi�me te� d�sledky pro civilizaci a~zastavme se u~ledn�ch medv�d� -- 
p�inejmen��m pro d�ti to m��e b�t argument siln�j�� ne� kter� jin�. 

Medv�di kolem obrovsk�ho Hudsonova z�livu v~l�t� hladov�. Jejich 
populace je odk�z�na na dobu, kdy z�liv zamrzne a~oni se mohou kone�n� 
vykrmit tuleni, kte�� se p�ich�zej� nad�chnout do d�r v~ledu. Z�liv ale 
zamrz� v~posledn�ch letech a� o~n�kolik t�dn� pozd�ji ne� d��ve 
a~medv�di se nesta�� vykrmit ne� nastoup� pol�rn� noc. 

}

\ing{spe_tr.pdf}{Earth spectrum} % lwIR spektrum trop�

\txt{
Bezstarostn� laici �i nezodpov�dn� �e�t� politici je�t� za��tkem l�ta
��k�vali, v�dy� ty pov�da�ky o~n�jak�m oteplov�n� jsou jen propaganda, 
p��roda si skv�le porad� sama, jako to ud�lala v�dycky. 

P��roda si porad�, jen�e takovou n�hlou zm�nu u� p�kn�ch p�r des�tek mili�n�
let neza�ila, naposled to bylo asi p�i vym�r�n� dinosaur�. 

Atmosf�ra je dnes skute�n� �pln� jin� ne� kdykoliv ve �tvrtohor�ch 
a~d�vod, pro� se Zem� otepluje, je tak jednoduch� a~pochopiteln�, �e jej 
nelze ,,okecat`` l�iv�m tvrzen�m, �e se v�dci dosud neshodli.

Jako astronom za�nu grafem spektra na�� planety. Takov� by mohla 
po��dit d�mysln� dru�ice n�kde nad tropick�m oce�nem, toto je ale
spektrum  vypo��tan� v~Hadleyov� centru ve Velk� Brit�nii. 

Spektrum zachycuje vlnov� d�lky od �ty� do t�iceti nanometr�, tedy 
takov�, na kter�ch na�e Zem� vyza�uje. Jde o~dlouhovlnn� infra�erven� 
z��en�.  Slunce naproti tomu z��� hlavn�  na vlnov�ch d�lk�ch dvacetkr�t
krat��ch, proto�e m� na povrchu dvacetkr�t vy���  teplotu -- nejv�ce
z��� na vlnov� d�lce p�l mikrometru, takov� vlnov�  d�lky vn�m�me jako
sv�tlo, men�� ��st toku energie z~n�j jde jako kr�tkovlnn�  infra�erven�
z��en� s~vlnov�mi d�lkami pod t�i mikrometry. 

Na svisl� ose grafu je �daj, kolik  z��en� odch�z� z~jednoho metru
�tvere�n�ho v~intervalu vlnov�ch d�lek  jednoho mikrometru. Hladk�
k�ivky v~grafu ukazuj�, kolik z��en� by  vys�lala t�lesa bez atmosf�ry.
Ta horn� k�ivka by platila pro t�leso o~teplot� dvacet stup��. Skute�n�
spektrum Zem� je ale velmi zubat�, jen  na vlnov� d�lce m�rn� p�es deset
mikrometr� se do vesm�ru dostane  z��en� rovnou z~povrchu tepl�ho
oce�nu. V~jin�ch vlnov�ch d�lk�ch je  toho z��en� mnohem m�n�, proto�e 
z~vesm�ru jsou pozorovateln� a� vy���  vrstvy ovzdu��, kter� jsou
chladn�j��. Zvl�t� m�lo z��en� je v~oblast�  kolem patn�cti mikrometr�,
proto�e takov� pohlcuje nej��inn�ji oxid  uhli�it�. Do vesm�ru z��� a�
ta nejchladn�j�� vrstva ovzdu�� na  rozhran� troposf�ry a~stratosf�ry,
kter� m� v~tropech teplotu asi m�nus  �edes�t stup��. V~jin�ch vlnov�ch
d�lk�ch pr�hlednost atmosf�ry sni�uj� oz�n, oxid dusn�, methan 
a~p�edev��m vodn� p�ra. D�ky t�mto mal�m p��m�s�m ovzdu�� se zven�� Zem� 
tv���, jako kdyby m�la v~pr�m�ru tak m�nus osmn�ct stup��, p�itom na 
dn� atmosf�ry je v~pr�m�ru patn�ct nad nulou a~na hladin� tropick�ho
oce�nu p�es dvacet stup��.

}

\ing{mol_at.png}{nat. GH gases} % asi schemata molekul skl. plyn� s ��innostmi

\txt{
Takov�mu jevu, kdy vrstva nepropou�t�j�c� dlouhovlnn� infra�erven� 
z��en� vytv��� tepl� �to�i�t� v~chladn�m okol�, se ��k� sklen�kov� jev. 
Sklo je skute�n� pro takov� z��en� dokonale nepropustn�, stejn� jako 
temn� �ed� lepenka, zat�mco  slune�n� z��en� propou�t� i~z~devades�ti
procent. 

Zna�nou nepropustnost atmosf�ry pro z��en�, kter� vyza�uj� v�echny 
p�edm�ty kolem n�s i~my samotn�, zaji��uj� plyny, kter�ch je ve  vzduchu
velmi m�lo, jejich mno�stv� trochu vn�m�me jen u~vodn� p�ry.  V�em
souborn� se ��k� sklen�kov� plyny. N�kdy se uva�uj� s~vynech�n�m vodn�
p�ry, pak se mluv� o~st�l�ch sklen�kov�ch plynech, kter�ch je v�ude 
zhruba stejn�, proto�e jejich molekuly v~ovzdu�� setrv�vaj� stalet�. 

}

\newpage
\vspace*{-2cm}
\ings{angle=270, totalheight=\textheight}{eiszeit.pdf}\ingc{160 ka}
%\ing{ei*szeit_p.pdf} TEPLOTY, METAN CO2 za 160 tis�c let

\txt{
Dal�� graf ukazuje pr�b�h teplot a~slo�en� atmosf�ry v~uplynul�ch sto 
�edes�ti tis�c�ch letech. B�hem tohoto obdob� se teploty v�razn� 
m�nily, stejn� jako koncentrace methanu a~oxidu uhli�it�ho. Takov� 
p�esn� pozn�n� umo�nily vrty do kilometrov�ch hloubek v~gr�nsk�m 
a~antarktick�m ledovci. V~d�vn�m ledu jsou uv�zn�ny bublinky tehdej��ho 
vzduchu. Koncentrace st�l�ch sklen�kov�ch plyn� lze po rozpu�t�n� ledu 
m��it p��mo, tehdej�� teploty se odvozuj� od pod�lu r�zn�ch izotop�
vod�ku a~kysl�ku, tedy atom�, z~nich� se skl�dal tehdej�� sn�h. 

N�stupy velk�ch oteplov�n� �i ochlazov�n� m�ly p���iny astronomick�, 
ale ty by vedly samy o~sob� jen k~mal�m zm�n�m. Velk� zm�ny vyvolala a� 
pozitivn� zp�tn� vazba, kter� rychle m�nila koncentraci methanu 
a~pomaleji i~oxidu uhli�it�ho. Prudk� oteplen� na konci ledov� doby bylo 
umo�n�no rychl�m vzr�stem obsahu methanu v~ovzdu�� a~stabilizace 
teplot na �rovni, kter� platila a� do za��tku dvac�t�ho stolet�, byla 
v�sledkem n�r�stu koncentrace oxidu uhli�it�ho.

Sto let starou hypot�zu, �e zm�na koncentrace sklen�kov�ch plyn� 
umo�nila velk� v�kyvy mezi ledov�mi a~teplej��mi dobami, prom�nila 
anal�za kousk� ledu ze dna pol�rn�ch ledovc� v~�plnou jistotu. 

Probl�m je, �e dne�n� koncentrace obou plyn� jsou daleko za mezemi 
jejich n�kdej�� p�irozen� prom�nlivosti. U~oxidu uhli�it�ho je dne�n� 
koncentrace ne necel�ch t�i sta mili�ntin, ale u� t�i sta �edes�t 
a~nad�le rychle roste. U~methanu je to pak ve stejn�ch jednotk�ch m�sto
sedmi desetin  t�m�� dvacet desetin, alespo� dvakr�t v�ce ne� homo
sapiens kdy za�il.

}

%\newpage
%\vspace*{0.4\textheight}
%{\Huge \color{textgr}
\sect{Sv�t se m�n�}


\ing{co2_milw.pdf}{CO2 conc., 1 ka} % r�st CO2 za uplynul� tis�cilet�

\txt{
R�st mno�stv� oxidu uhli�it�ho, zji��ovan� op�t ze vzork� ledu a~nov�ji 
t� z~p��m�ch m��en� hlavn� na Havaji, uprost�ed Tich�ho oce�nu, je 
��asn� rychl�.

}

\ing{emis_atw.pdf}{CO2 emis. 1860-} % r�st emis� od 1860

\txt{
S~mal�mi v�kyvy sv�tov�ch hospod��sk�ch kriz� je dokonce st�le 
rychlej��. V�t�ina jeho r�stu spad� na vrub p�ekotn�mu p�len� fosiln�ch 
zbytk�. Za to, �e v~ovzdu�� z�st�v� jen zhruba polovina toho, co lid� 
uvoln�, vd���me rozpustnosti oxidu uhli�it�ho v~oce�nech a~v~t�chto 
desetilet�ch tak� tomu, �e z�ejm� rychleji rostou seversk� jehli�nat� 
lesy. Rychlej�� r�st les� je ale z�le�itost� p�echodnou, od poloviny 
tohoto stolet� se o�ek�v�, �e naopak jejich rychlej�� odum�r�n� bude 
oxid uhli�it� do ovzdu�� p�id�vat.

}

\ing{mannhe5.pdf}{Temp. 1400-, NH}  % teploty od 1400

\txt{
Za��tkem devades�t�ch let se zd�lo, �e ��dn� dramatick� n�r�st teploty 
Zem� je�t� neza�al. Intenz�vn� v�zkumy pak ale uk�zaly, �e u� p�edchoz� 
desetilet� zcela vybo�uj� z~prom�nlivosti klimatu v~posledn�ch 
stalet�ch, a~z�v�r dvac�t�ho stolet� p�edvedl vzr�st zcela neb�val�.

}

\ing{glob_tem.pdf}{Temp, 30ka and 2100 estimates} % teploty za 30000 let a predikce 2100

\txt{
Jak rychl� to je r�st, m��e uk�zat graf teplot na obou polokoul�ch 
v~uplynul�ch t�iceti tis�c�ch letech. Hlavn� na konci doby ledov� se 
odehr�valy rychl� zm�ny. Ty se ale t�kaly nejv��e jedn� polokoule. 
Sou�asn� n�r�st teplot postihuje celou Zemi, mluv� se proto o~glob�ln�m 
oteplen�. Je u� dnes nesm�rn� rychl� a~d�le se zrychluje.  
Zn�zornit jej v~takov�m grafu dost dob�e nejde, proto�e se vejde do 
tlou��ky ��ry na prav�m okraji. Aktu�ln� nebezpe�� p�edstavuje pr�v� 
rychlost r�stu teplot. Kam a� narostou, je v�c jin�, v~ka�d�m p��pad� 
to bude v~p���t�ch stalet�ch o~�adu stup��, zcela srovnateln� se 
vzr�stem na konci doby ledov�.

Graf v~tomto ohledu obsahuje nejlep�� p�edpov�� z~prvn� poloviny
devades�t�ch let. V~roce 2001 byla uve�ejn�na p�edpov�� nov�, dle stavu 
znalost� ke konci t�et�ho mil�nia. Ta je je�t� v�ce varuj�c�, teplota 
by m�la oproti za��tku dvac�t�ho stolet� b�t vy��� o~1,4 a� 5,8 stup��, 
i~doln� mez znamen� r�st p��li� rychl�. 

}

\ing{warmingw.pdf}{Radiative fluxes} % toky 1900, 1999, 2200

\txt{
To, co n�s zaj�m� je�t� aktu�ln�ji, jsou zm�ny, kter� m��eme za��t 
i~my. Ro�n� pr�m�r teplot p�es celou zemi nec�t�me, ale v�t�� po�et 
extr�mn� hork�ch dn� u~n�s doma ano. V�imneme si tak� neb�val�ho 
sucha nebo naopak katastrof�ln�ch sr�ek.

Tyto zm�ny souvisej� se zv��en�mi toky energie kolem n�s. 

B�hem poledov� doby byla energetick� bilance Zem� vyrovnan�. Do vesm�ru 
odch�zelo pr�v� tolik energie, kolik Zem� pohlcovala slune�n�ho z��en�, 
asi 240 watt� na metr �tvere�n� povrchu na�� planety. B�hem uplynul�ho 
stolet� se ale slo�en� atmosf�ry m�nilo, tak�e ��m d�l v�ce tepeln� 
izolovala. Do vesm�ru tak koncem stolet� odch�zelo z��en� a� z~vy���ch 
a~tedy chladn�j��ch vrstev. Chladn�j�� vzduch z��� m�n�, a~tak se 
bilance poru�ila -- o~�ty�i watty na metr �tvere�n�. To se zd� b�t 
m�lo, ani ne dv� procenta celkov�ho toku, ale je to alespo� dvacetkr�t 
v�ce, ne� �in� nap�. v�kyvy v~z��iv�m v�konu Slunce, kter� v�znamn�
ovliv�ovaly  zm�ny klimatu v~uplynul�m tis�cilet�. 

Dol� na zem z��� atmosf�ra skoro dvakr�t v�ce ne� samotn� Slunce, a~zde 
je zv��en� toku oproti minulosti je�t� v�t��. Zem� se tak u� trochu
proh��la  a~bude se oh��vat d�l, v~nejbli���ch letech t�mi asi �ty�mi
watty na �tvere�n� metr. I~kdybychom m�li kouzeln� proutek a~zastavili 
dal�� r�st obsahu st�l�ch sklen�kov�ch plyn� v~ovzdu��, oh��v�n� bude 
pokra�ovat je�t� stalet� a~b�hem prvn� poloviny tohoto stolet� se bude 
je�t� zesilovat. To proto, �e teplej�� vzduch v~sob� udr�� v�ce vodn� 
p�ry, toho nejv�znamn�j��ho sklen�kov�ho plynu. Sklen�kov� jev se 
proto bude je�t� dlouho zesilovat. Snad za dv� sta let by se mohl 
v~takov�m nerealistick�m, kouzeln�m proutkem napraven�m sv�t�, ust�lit 
nov� rovnov�n� stav. Ten ale bude v~pr�m�ru o~t�i stupn� teplej�� ne� 
stav trvaj�c� po v�t�inu minul�ho tis�cilet�. Takov�, jak� nebyl mo�n� 
od druhohor.

Oh��v�n� kontinent� a~hlavn� oce�n� bude prob�hat ve skute�nosti je�t� 
d�le a~rychleji, proto�e se r�st obsahu st�l�ch sklen�kov�ch plyn� 
nejen hned tak nezastav�, ale alespo� do poloviny stolet� se bohu�el 
bude je�t� zrychlovat, jak se bude rozv�jet hospod��stv� zem� dnes 
je�t� chud�ch.

Nejrychleji se otepluj� oblasti nejchladn�j��, Sibi� a~Kanada, tam u� 
dnes �in� oteplen� n�kolik stup��, s~�adou d�sledk� m�stn�ch i~vliv� na 
po�as� na cel� severn� polokouli. 

Nejv�znamn�j�� vliv na nezvykl� po�as�, se kter�m jsme se u� p�rkr�t 
setkali, maj� ale zv��en� toky energie v~atmosf��e, tedy ony tlust�� 
�ipky v~doln� ��sti grafu. Ty popisuj� z��en�, v�t�� jsou ale tak� 
horizont�ln� toky energie zp�soben� vy���m obsahem vody ve vzduchu 
proud�c�m z~oce�n� nad kontinenty. 

}

%\newpage
%\vspace*{0.4\textheight}
%{\Huge \color{textgr}
\sect{�esko, Rakousko a~jin� st�ty}

\txt{
Vina r�zn�ch st�t� na rozvracen� klimatu Zem� je neoby�ejn� rozd�ln�. 
S~nads�zkou to symbolizuje srovn�n� ��ny a~USA pokud jde o~u��v�n� 
osobn�ch automobil�.

}

\ing{auta_usa.pdf}{US cars 1995}

\txt{
Ve Spojen�ch st�tech p�ipad� na osobu t�m�� jedno auto, v�ce je to u� 
skoro jen v~Praze. 

}

\ing{auta_ch.pdf}{China cars 1995}

\txt{
V~��n� to bylo v~roce 1995 stokr�t m�n�. Ale ��nsk� hospod��stv� u� 
l�ta rychle roste, nejrychleji pak automobilov� pr�mysl. Nep�edvedou-li 
rychle bohat� st�ty jako �esko jinou cestu rozvoje ne� tu dosavadn�
automobilistickou,  u� jenom r�st emis� z~��nsk�ch aut bude osudn�m
dal��m zdrojem emis� fosiln�ho uhl�ku. 

}

\ing{cnt1_w.pdf}{t(C)/a, < 0.1 Gt} % emise 1995

\txt{
V�t�ina emis� ale ani v~Americe nespad� na vrub dopravy, n�br� na vrub 
bydlen� a~budov v�bec, v~Evrop� t�m sp��e. Pokud jde o~emise na osobu 
a~rok, za Spojen�mi st�ty v�bec moc nezaost�v�me, Evropsk� unie se na n�s 
nem��e v�bec hrabat. T�i tuny oxidovan�ho fosiln�ho uhl�ku na osobu 
a~rok, to  je b��m�, kter� je na ka�d�m z~n�s, zat�m si je moc
neuv�domujeme. B�valy to tuny skoro �ty�i, d�ky rozpadu �i inovaci toho
nejv�ce pl�tvaj�c�ho pr�myslu se emise v~prvn� polovin� devades�t�ch 
let v�razn� sn��ily.

P�esto jsou ne�nosn� vysok�. Rakousko, s~n�kolikr�t v�t��m hrub�m 
n�rodn�m produktem na hlavu, vypou�t� ro�n� na jednoho obyvatele tuny 
jenom dv�. 

}

\ing{cnt2_w.pdf}{t(C)/a, > 0.01 Gt}

\txt{
Naopak Rusko je m� v�t�� ne� my, a~dost mo�n� i~Severn� 
Korea. Spalov�n� fosiln�ch paliv nen� ani tak m���tkem vysp�losti,  
jako grandi�znosti pl�tv�n�. 

}

%\newpage
%\vspace*{0.4\textheight}
%{\Huge \color{textgr}
\sect{Jak tomu �elit}

\txt{
V�t�ina fosiln�ch paliv se u~n�s a~v~kraj�ch s~chladn�mi zimami v�bec 
vypl�tv� na vyt�p�n� budov. �lov�k by si �ekl, �e to se p�ece ned� nic 
d�lat, jinak bychom se museli st�hovat na zimu do Afriky. 

To ale nen� v�bec pravda -- jist� jste alespo� sly�eli, �e lid� sp� v~tepl�m 
spac�ku i~venku v~mraze, j� s�m si pamatuji z~ran�ho d�tstv�, jak jsem 
u~d�dy na vsi sp�val pod tlustou pe�inou a~jednou jsem r�no na�el  no�n�k
(z�chod byl moc daleko) roztr�en� mrazem. V~sousedn�, je�t� chladn�j��
m�stnosti pukla l�hev v�na. Tradi�n� domy se nevyt�p�ly cel�, a~na 
teplo domova sta�ilo m�stn� d��v� do jedn� pece �i spor�ku.

}

%\newpage
\ings{height=0.9\textheight}{pas_strop.jpg}
\ingc{strawbale passive house} % limity pro pasivn� domy

\txt{
Zvyky se zm�nily a~dnes chceme m�t v~cel� budov� i~v~zim� pokojovou 
teplotu, ta nav�c nen� 18 stup�� jako p�ed pades�ti lety ani dvacet, 
jak se je�t� ob�as p�edst�r� dnes, ale sp��e 23 stup��.  Dobr� zpr�va 
je, �e v~Evrop� u� existuj� tis�ce obydl�, kde takov� komfort maj� 
s~p��jemn� malinkou spot�ebou fosiln�ch zdroj�. Takov�m dom�m se ��k� 
pasivn�, podle toho, �e nepot�ebuj� ��dn� tzv. klasick� topn� syst�m. 
Na topen� spot�ebuj� desetinu toho, co domy obvykl�. Nejen�e v~nich 
nen� v~zim� nikde chladno, ale taky tam nen� v~l�t� vedro. 

Lze je postavit za stejnou cenu jako b�n� domy. P��kladem je 
prefabrikovan� d�m ze sl�my a~d�eva v~Perchtoldsdorfu t�sn� na jih od
V�dn�. 

}

%\newpage
\ing{stena_cw.pdf}{insulated wall} % �ez st�nou

\txt{
Kl��em k~tomu jsou po��dn� izola�n� vrstvy, kter� jsou p�eru�eny 
nanejv�� okny �i dve�mi. V�t�ina tlou��ky zdi mus� b�t v�nov�na  tepeln�
izolaci. Ono to dokonce m��e vyj�t i~p�i stavb� levn�ji, neb izola�n� 
materi�ly jsou mnohem levn�j�� ne� jin� stavebn� hmoty. �et�it s~nimi
se v�bec nehod� ani p�i oprav�ch dosavadn�ch budov.

}

%\newpage
\ing{okna_w.pdf}{glazings}   % �ez okny

\txt{
Star�m, dosud tradovan�m omylem je, �e se izolace nad �tvrt metru 
nevyplat� vinou toho, �e v�e pokaz� okna. Nepokaz�. Ta nejlep�� okna 
jsou sice dra��� ne� v~�esku dosud obvykl�, ale zato slou�� m�sto
radi�tor�. D�m i~v~po�mourn�m zimn�m po�as� oh��vaj�, m�sto aby jej
chladila. Naopak v~l�t� br�n� p�eh��t�. 

Pasivn� domy vy�aduj� tak� d�mysln� v�tr�n�, to p�edstavuje v�dy tak 
mal� ztr�ty energie, �e jsou bohat� vyrovn�ny teplem, kter� uvol�uj�
lid� v~nich pob�vaj�c�. 

}

%\newpage  
\ings{height=0.9\textheight}{hostetinp.jpg}
\ingc{roof-integ. coll. Hostetin} 

\txt{
S~nepl�tv�n�m a~vyu��v�n�m toho, co n�m p��roda nab�z�, je ale vhodn� 
za��t tak� mal�mi, snadno zvl�dnuteln�mi kroky. P��kladem je sv�pomocn� 
montov�n� sol�rn�ch syst�m� pro oh�ev u�itkov� vody. Na dom� na kraji
Host�t�na  byla tak ��st ta�kov� krytiny nahrazena sklem, pod n�m� je
�ern� absorb�r. Podobn� mohou b�t upraveny statis�ce dom� v~�esku. 
Ka�d� takov� sn��� emise uhl�ku asi o~p�l tuny ro�n�. 

}

%\newpage
%\ing[height=0.9\textheight]{solutionp.jpg} % fas�dn� kolektor Solution

%\newpage
%\ing[height=0.9\textheight]{zavesenp.jpg} % zav�ov�n� kolektoru u �koly

%\newpage
%\ing[angle=180, totalheight=0.9\textheight]{visip.jpg} % vis� ve v��ce

%\newpage
\ings{totalheight=0.9\textheight}{st_pelp.jpg}
\ingc{chips and pellets} % �t�pky a pelety z Welsu

\txt{
Je�t� jednodu��� ne� instalovat sol�rn� syst�m je vr�tit se ke slune�n� 
energii uskladn�n� ve d�ev�. Modern� doba nab�z� dv� formy d�eva pro 
pln� automatick� topen�, zn�m� �t�pky a~st�le popul�rn�j�� lisovan� 
pelety. Ty jsou u� dnes levn�j�� ne� zemn� plyn, a~nepot�ebuj� 
instalov�n� ��dn�ch potrub�. Kdy� u� ale potrub�, tak tedy 
teplovodn�, aby se z~jednoho kotle na �t�pky �i pelety dalo vyh��vat 
n�kolik dom�. V~kr�tkodob�m horizontu je n�vrat ke d�evu jako palivu 
tou nej��inn�j�� cestou ochrany klimatu, ne� se na cestu trval� 
udr�itelnosti vyd� cel� konzervativn� odv�tv� stavebn�.  

}


\end{document}
