%\input a4_12_cz.ltx
\documentclass[12pt,a5paper,landscape]{article}
%\input symb_jh.lt
 \textwidth 210mm
 \textheight 148.5mm
 \addtolength{\textwidth}{-12mm}
 \addtolength{\textheight}{-2mm}
 \footskip 0mm                          % comment this line for numbered pages
 \addtolength{\textheight}{-\footskip}
 \pagestyle{empty}                      % comment this line for numbered pages
 \topmargin -25.4mm
 \headsep 0mm
 \headheight 0mm
 \oddsidemargin -19.4mm
\parindent=0pt
\parskip=\baselineskip
\usepackage{times,czech}
\usepackage{graphicx, color}

\input mypdfnb.lt
%\input mypdf.lt
%\input symb_jh.lt
\input myhtml.lt
\input symb_jh.lt

\renewcommand{\h}[1]{\nolinkurl{http://#1}}


\parindent=0mm \parskip=\baselineskip

\renewcommand{\msp}{\textrm{m\ensuremath{^\textrm{\small
 2}}}}

\renewcommand{\c}[1]{}

\newcommand{\wc}[1]{{\color{white}#1}}
\newcommand{\cw}{\wc}
\definecolor{textgr}{rgb}{0.6,1,0.6}


\clubpenalty=10000
\widowpenalty=10000


\newcommand{\iniI}[1]{\par

\medskip

\centerline{\includegraphics[totalheight=\textheight,
width=0.9\textwidth, keepaspectratio=true] {#1}}%

\medskip

}

\newcommand{\ini}[1]{\includegraphics[totalheight=\textheight,
width=\textwidth, keepaspectratio=true] {#1}%
}

\newcommand{\sect}[1]
 {\newpage
 \vspace*{0.4\textheight}
 {\color{white} \Huge \sffamily %\section
  {#1}
 }
 
 \newpage}
% {\section}

\pagecolor{black}

\begin{document}

\sffamily

\LARGE

\centering

\color{textgr}

\title
{%\vspace*{-0.1\textheight}
\Huge
\cw{Udr�iteln� spot�eba paliv, efektivita, nutn� zm�ny}}

\author{%\JH
\cw{Yvonna Gailly}, 
\\[5mm]
Ekologick� institut Veronica, 
\\[5mm]
Jan Hollan, 
\\[5mm]
VUT v~Brn�, FAST, �stav technologie stavebn�ch hmot a~d�lc�
\\[5mm]
www.veronica.cz
}

\date{
Environment�ln� aspekty vyu��v�n� energie \\
lekce 3, Brno 2005}

\maketitle

\newpage

\cw{D�sledky fosiln� energetiky}

\begin{itemize}
\item hladiny a \wc{krajiny pokryt� ropou}, 
   v�lky o tu nerozlitou, \wc{terorismus}
\item \wc{zm�ny slo�en� atmosf�ry} 
   p�sob�c� st�le rychlej�� \wc{zm�ny podneb�}
\end{itemize}

\cw{T�ba fosiln�ch paliv mus� brzy za��t klesat. \\
U� dne�n� koncentrace sklen�kov�ch plyn� jsou mo�n� neudr�iteln�.}

\newpage


\cw{Jak na to?}

\begin{itemize}
\item \wc{vyb�bat se pou��v�n�} v�c�, kter� vznikaj� rabov�n�m
\item nebo s nimi alespo� \wc{p�estat pl�tvat}, 
\item postupn� op�t vysta�it s t�m, co m��e trvale poskytovat 
 na�e krajina
\item jen v mal� m��e spravedliv� sm��ovat dom�c� produkty 
 za takov�, kter� jinde vznikaj� sn�ze
\item dovednosti a poznatky, jak je budeme nab�vat,
  \wc{p�ed�vat} tam, kde k nim sami st�� dojdou. 
\end{itemize}

�e�i jsou zv�t� velc� vin�ci, \cw{m�me co napravovat}.


\sect{Nepl�tv�n� p�in�� radost a komfort}


{Z 0 na 100 za 4 sekundy?

Pro� ne, \cw{v ,,1-litrov�m aut�``}. To nav�c
�et�� 70~\% energie. }\\
(viz \h{www.hypercar.com})

\bigskip \medskip

{Obrazovka, kter� je jasn�, ostr�, zcela ploch� a lehk�?

\cw{TFT monitor}, kter� nav�c �et�� 65~\% energie. }\\
\c{(,,Thin-film transistor``, technologie k ovl�d�n� LCD vrstvy, viz nap�. 
\h{www.pctechguide.com/07panels.htm})}

\bigskip  \medskip


{Modern�, p��jemn� d�m, prosv�tlen� a proslun�n�, \\
v zim� tepl�, v l�t� chladn�, se st�le �erstv�m vzduchem? 

\cw{Pasivn� d�m}, kter� krom� toho �et�� 75~\% energie.}\\
\c{(\h{www.igpassivhaus.at})}

\bigskip \medskip


{(Wolfgang Feist, 2003)}


\sect{Pasivn� domy}

\c{Koncepci pasivn�ch dom� formuloval Dr. Feist na p�elomu osmdes�t�ch a 
devades�t�ch let minul�ho stolet�. Polo�il tak mezn�k ve v�voji
ekologick�ho stavebnictv�. Prvn� takov� d�m byl pod jeho veden�m 
postaven v Darmstadtu v roce 1991 a teoretick� o�ek�v�n� pln� potvrdil. 
Za dvan�ct let, kter� od t� doby uplynuly, takov�ch dom� stoj� v Evrop� 
u� mnoho set, s tis�ci byt�. 

Jejich u�ivatel� si pochvaluj� komfort, kter� je v m�n� kvalitn�ch 
domech nedosa�iteln�, i nepatrn� provozn� n�klady.}

\ini{02_energiekennwerte}

%\ini{17_�konomie}


\sect{V�tr�n� pro komfort: \\ 
z�skan� teplo (�i chlad) desetin�sobkem vlo�en� elekt�iny}

\ini{03_schnitt}

\c{Samoz�ejm�m p�edpokladem kvalitn�ho domu jsou velmi dob�e tepeln� 
izoluj�c� vn�j�� plochy v�etn� oken a tak� vysok� t�snost domu. 
D�m nen� v�tr�n t�m v�c, ��m v�ce fouk� nebo ��m je v�t�� mr�z. Je 
v�tr�n tak, aby uvnit� bylo co nejp��jemn�ji. 

Takov� komfortn� v�tr�n�, zaji��ovan� tich�mi ventil�tory, je zcela 
odli�n� od klimatizace. Nen� �routem elekt�iny, ale jej�m velmi ��inn�m 
vyu�it�m. Pro komfort je nutn�, aby se �erstv� vzduch nedost�val v zim� 
dovnit� ledov� -- toho se doc�l� t�m, �e si s ,,opot�ebovan�m`` 
vzduchem, kter� se vypou�t� ven, vym�n� teploty. Teplo tak p�i v�tr�n� 
neut�k� ven, ale alespo� z osmi (l�pe z dev�ti desetin) se vrac� 
oh��t�m �erstv�m vzduchem dovnit�. 

Aby za��zen�, nepou�t�j�c� teplo pry� (tzv. rekuper�tor) nezamrzlo, 
�erstv� vzduch se v zim� nech� proch�zet podzemn�m potrub�m, kde se 
p�edeh�eje nad bod mrazu. V l�t� naopak vychlazen� zemina slou�� pro 
ochlazov�n�, tak�e lze v�trat i v letn�ch vedrech tak, �e se d�m 
neoh��v� ale naopak chlad�.

}


%\ini{im1868}

\ini{im1869}


\begin{center}
\begin{tabular}{|c|r@{}l|}
\hline
\multicolumn{3}{|c|}
{Nejvy��� p��pustn� m�rn� hodnoty pro pas�vn� d�m} \\[10mm]
\hline
topn� p��kon (-12\dg{C} venku) &  10&\Wsqm \\
ro�n� spot�eba na topen�    &  15&\kWhsqma \\
ro�n� dod�vka do domu       &  42&\kWhsqma \\
energie kv�li tomu uvoln�n� & 120&\kWhsqma \\
\hline
\end{tabular}
\end{center}

\sect{Okna m�sto radi�tor�}

\ini{13_verglasung}

\c{Jinou kl��ovou technologi� kvalitn�ch dom� jsou v�born� izoluj�c� 
okna. Jsou ze t�� vrstev, tak�e maj� dv� dutiny. Ty maj� v�dy jednu 
stranu speci�ln� upravenou tak, �e se teplo z jedn� strany dutiny na 
druhou nem��e dostat ve form� z��en�. Veden� tepla prost�ed�m uvnit� dutiny 
je potla�eno t�m, �e se u��v� plynu m�n� tepeln� vodiv�ho, nejl�pe 
kryptonu. 

Takov�to trojit� zasklen� sicze dovnit� pou�t� m�n� slune�n�ho tepla ne� 
okno obvykl�, ale a� polovina jej dovnit� projde. Zato ven z interi�ru 
jej unik� �ty�ikr�t m�n� ne� obvykle. I za zimn�ch dn�, nen�-li st�le 
pod nulou a siln� zata�eno, takov� okna v�c tepla pust� dovnit� ne� 
ven. Izoluj� tak dob�e, �e u nich ani v noci nen� zima, odpad� t�m 
pot�eba radi�toru pod nimi.  

V l�t� ji�n� okna s trojit�m zasklen�m, na kter� tehdy sv�t� slunce strm�, 
dovnit� propust� jen velmi m�lo slune�n�ho tepla a ani p�i velkorys�m 
zasklen� se d�m nep�eh��v�.

}
%{\color{black}\ini{okno_sup}}

\ini{im1875l}

\ini{im1881l}

\c{K hi-tech zasklen� pat�� tak� r�my, kter� neizoluj� o nic h��e. Toho 
se d� doc�lit t�m, kdy� v�t�ina jejich tlou��ky je v�nov�na izola�n� 
vrstv�. Pom��e i vhodn� napojen� do zdi. 

Rozvojem trhu u� do�el tak daleko, �e se dokonale izoluj�c� a trvanliv� 
okna daj� koupit za cenu stejnou, jakou m�vaj� i okna sou�asn�, nevaln�.

Pou�it� dra���ch komponent je z velk� ��sti kompenzov�no t�m, �e d�m 
nemus� m�t samostatn� topen�, tj. trubky a radi�tory (nebo 
podlahov� �i st�nov� topen�) s �erpadlem, kotlem atd. Pr�v� absence 
,,klasick�`` aktivn� topn� soustavy je d�vodem k n�zvu pasivn� d�m. 

Ne, �e by se v pasivn�ch domech netopilo. Za slunn�ch zimn�ch dn� se 
sice netop�, ale v zamra�en�m t�dnu to pot�eba b�v�. Sta�� k tomu ale 
p�ih��v�n� p�edeh��t�ho �erstv�ho vzduchu jedin�m topn�m registrem. 
Nebo jedna kamna um�st�n� kdekoliv v dom�, a� ji� klasick� nebo mal� 
peletov�. 

}




\sect{Z�sady udr�iteln�ho stav�n�}
 
\begin{itemize}
\item Kompaktn� a~dob�e izolovan� budova 
 (\textit{U} $\mathbf <$ 0,15\WsqmK) bez tepeln�ch most�
\item Hlavn� strana orientovan� k~jihu a~v~zim� nezast�n�n�
\item Zasklen� superokny s~\textit{U} $\mathbf \leq$ 0,8\WsqmK{} 
 a~prostupnost� pro slune�n� teplo  \textit{g} $\mathbf \geq$ 0,5
\item V�tr�n� s~��innou ,,rekuperac�``, tj. z�sk�v�n�m alespo� 85\,\% tepla zp�t    
\item Pou�it� co nej��inn�j��ch spot�ebi��
\item Oh�ev u�itkov� vody sol�rn� nebo tepeln�m �erpadlem z~odpadn�ho vzduchu
\item Zimn� p�edeh�ev (a~letn� chlazen�) �erstv�ho vzduchu 
   pr�chodem podzemn�m potrub�m
\end{itemize}



\sect{Klasick� p��klady}

\c{Pasivn� domy mohou vypadat velmi futuristicky, ale tak� zcela 
nen�padn�. Jak si kdo p�eje. Samoz�ejm�, d�m s velkorys�m ji�n�m 
prosklen�m je p��jemn�j��, d�ky zimn�mu proslun�n�. Pokud jde o 
konstruk�n� materi�ly, nejsou zde ��dn� omezen�. I kdy� se v�t�ina 
z�kazn�k� i architekt� sna��, aby se zbyte�n� nepou��valo materi�l� 
drah�ch, jako je ocel a hlin�k, a d�vaj� p�ednost materi�l�m p��rodn�m. 

}


\ini{20_ph_c�lbe}

\ini{21_ph_batschuns}

\ini{22_ph_amerl�gen}

\ini{23_ph_bretten}

\ini{24_ph_b�hl}

\ini{25_ph_kronsberg}


\sect{D�m v Breitenfeldu: d�evo, sl�ma, hl�na}


\ini{im2064}

\c{D�m v Breitenfeldu limit pasivn�ho domu m�rn� p�ekra�uje, stavitel se
rozhodl pou��t levn�j�� okna. Zaj�mav� je ale technologie stavby, kdy
do d�ev�n� konstrukce byly vtla�eny bal�ky sl�my. Ta izoluje stejn�
jako  polystyr�n, je ale mnohem levn�j�� a nikdo nemus� p�em��let,
jestli j� nen� �koda. Naopak, ��m v�ce se j� do domu uschov�, t�m l�pe,
je to sklad uhl�ku, kter� p�edt�m obil� vychytalo z ovzdu��.

}

\iniI{im2056}

\ini{im2061}



\sect{Pas�vn� prefabrikovan� d�m fy Buhl, Perchtoldsdorf}


\ini{im2068}

\c{Pion�rsk�m projektem bylo vyvinut� stavebnice pro sestaven� hrub� 
stavby domu z �esti kus� (podlahy, �ty� st�n a st�echy), za cenu 
b�n�ho prefabrikovan�ho domu, ale v kvalit� domu pasivn�ho.

}

\ini{im2074}

\c{Viditeln�m materi�lem domu je d�evo, z toho je t� nosn� konstrukce. 
V�t�inu objemu st�n ale tvo�� izola�n� vrstva, 
na severu jsou to bal�ky sl�my. Na obr�zku je detail 
ut�sn�n� vnit�n�ho oblo�en� domu.
}

\ini{im2075}

\ini{im2080}



\sect{Nejkvalitn�j�� bytov� domy v~�esku: \\
 panel�ky v~Nov�m L�skovci!}

\ini{1}

\ini{7}

\c{Mezi ob�ma obr�zky nen� zase tak velk� rozd�l, jen snad je ten 
opraven� panel�k �hledn�j��. Nen� vid�t, �e m� 
izolace tlust� alespo� �estn�ct centimetr�. To nen� mnoho, ale je to 
v�c, ne� bylo doposud u n�s zvykem.

Dal�� zvl�tnost� dvou ji� opraven�ch dom� je, �e byly vybaveny 
centr�ln�m v�tr�n�m s rekuperac�. 

V obou ohledech jsou to prvn� takto kvalitn� bytov� domy u n�s, s 
nejni��� zat�m dosa�enou spot�ebou tepla a s nezvykl�m komfortem.

Byl to ale jen za��tek regenerace panel�k� v Nov�m L�skovci. V t�to 
brn�nsk� �tvrti se toti� m�l realizovat v �esko-rakousk� 
spolupr�ci projekt je�t� 
ambici�zn�j��, kdy by opraven� d�m m�l dos�hnou parametr� nov�ch 
pasivn�ch dom�. U domu t�to velikosti, nato� jen opraven�ho, to mohl b�t
sv�tov� prim�t. 

Na ji�n� fas�d� domu m�l b�t velkoplo�n� sol�rn� kolektor o plo�e 
sto pades�t a� t�ista metr� �tvere�n�ch.

}

Spot�ebov�vaj� na topen� t�m�� jen t�etinu oproti stavu
d��ve, mohla by to b�t pouh� �tvrtina, jde to i l�pe. 


\sect{Fas�da, kter� h�eje; \\
 instalace v B�eclavi \\
 (mont� zabrala p�t hodin)}

%\ini{Kollektor}

\ini{im1565}

\c{Skromn�j�� fas�dn� kolektor, ale 
p�esto o �ctyhodn� plo�e 80 �tvere�n�ch metr�, je na st�edn� odborn� 
�kole v B�eclavi. Ten byl pod veden�m rakousk�ho Arbeitsgemeischaft 
Erneuerbare Energie (pracovn�ho sdru�en� pro obnovitelnou energii) 
postaven u� p�edloni. Bohu�el, p�edt�m u� na dom� byla ud�l�na 
kompletn� fas�da. Jinak toti� je kolektor tou nejlep��, energeticky 
dokonaalou �pravou fas�dy. 

}

\ini{im1555}

\ini{im1563}

%\ini{Aufstandswinkel}

\sect{Opravy budov na dal�� stalet�}
 
\begin{itemize}
\item Ne-li na pasivn� standard, tak alespo� na
 30\kWhsqma{} na topen�: {\color{white}t��litrov� d�m}  \\
 (litr nafty �i kub�k zemn�ho plynu: 10\,kWh)
\item Zv��en� komfortu a pln� vyu�iteln� plochy
\item Velmi dlouh� �ivotnost fyzick� i mor�ln�
\item Ohromn� z�jem o tak kvalitn� domy
\item Re�ln� sn��en� evropsk� pot�eby vyt�p�n� na p�tinu t� dne�n� 
\item Kryt� takov� spot�eby v�hradn� nefosiln�mi zdroji
\end{itemize}

\vfill

\sect{Faktor 4, faktor 10}


Ernst Ulrich von Weizs�cker, 

\bigskip

Amory B. Lovins, L. Hunter Lovins \\

\bigskip

1996 

\bigskip

Des�tky p��klad�, pou�n� �ten� i dnes.



\sect{\h{www.veronica.cz}}
 

\end{document}
