\input a4_12_cz.ltx
\usepackage[pdftex]{hyperref}
\newcommand{\mtimes}{\ensuremath{\times}}
\begin{document}

\begin{center}
\large \parskip=\baselineskip

Tom� Mil��

 Slune�n� z��en� a~atmosf�ra
 
 Diplomn� pr�ce, Pedagogick� fakulta MU, Brno, duben 2007

\textbf{Posudek oponenta}

\end{center}

\parindent = 0pt
\parskip = 0.5 \baselineskip

\noindent
�vodem si dovol�m vyjasnit mo�n� konflikty z�jm�. Autor mi na t�et�m 
listu d�kuje coby konzultantovi. Je pravda, �e jsme spolu prob�rali 
b�hem uplynul�ch let �adu t�mat, nicm�n� pokud jde o~samotn� text
diplomn�  pr�ce, uk�zal mi autor jen na n�kter� �vodn� astronomick� 
pas�e, na�e� jsem ho upozornil, �e se nehod� ��kat rovnice n��emu, co
neobsahuje  znam�nko ,,=`` (a� to astronomov� a~dal��, vlivem letit�ho
opisov�n� n�jak�  d�vn� chyby, v~jednom p��pad� d�laj�). Jde konkr�tn� 
o~rozd�l prav�ho a~st�edn�ho slune�n�ho �asu. Doporu�il jsem t� p�idat
graf t�to  z�vislosti v~pr�b�hu roku. S~oboj�m se autor dob�e vypo��dal.   
T�m�� hotov� koncept diplomn� pr�ce jsem nestihl ani za��t ��st, a� mne 
o~to autor t�den p�ed jej�m odevzd�n� po��dal. Teprve ze �tvrtku na
p�tek  20. dubna jsem ve chvatu p�e�etl verzi dostupnou tehdy na
autorov� webu a~autorovi poslal jedin� n�m�t na opravu (ta se skute�n� 
je�t� poda�ila, �lo o~spr�vn� popisek prav� ��sti obr�zku 8), z~pr�ce 
jsem m�l velmi dobr� dojem.

Po podrobn�j��m studiu diplomn� pr�ce z~n� m�m velmi dobr� dojem 
nad�le. Pr�ce je p�ehledn�, d�kladn� uv�d�j�c� v~textu odkazy, jejich�
seznam je v�born� v~tom smyslu, �e kdykoliv to je mo�n�, uv�d� p��mo 
i~URL, tak�e si je lze v~p��pad� pochybnost� �i z�jmu ihned prostudovat. 
Neobsahuje p�itom odkazy zbyte�n�, kter� v~textu autor nepot�ebuje. 
V~pr�ci jsou shrom�d�ny zaj�mav� obr�zky. Jde z�ejm� o~dosud nejlep��
�esk� p�ehled o~sou�asn�ch znalostech, pokud jde o~hustotu toku slune�n�ho 
z��en� dopadaj�c�ho na zemsk� povrch. 

Autor krom� toho vyzkou�el a~popisuje n�kolik zp�sob� pozorov�n� a~m��en�
jednoduch�mi, levn�mi  prost�edky (jak� mohou b�t dostupn� nap�. ve
�kole), kter� mohou d�t n�jak� �daje o~propustnosti zemsk� atmosf�ry. 

\url{http://is.muni.cz/th/80022/pedf_m/Slunecni_zareni_a_atmosfera_Tomas_Miler.pdf}
 -- tedy elektronick� podoba 
pr�ce -- m� je�t� dal��  podstatnou kvalitu, je toti� t�m�� pln�
hypertextov� i~se spr�vn�mi  z�lo�kami vlevo, umo�nuj�c�mi rychlou
navigaci v~textu. (Ono ,,t�m��``  se t�k� jen toho, �e nen� pou�ita
mo�nost ,,backref``, kterou pro  sazbu nab�z� ,,bal�k`` hyperref, tj.
zp�tn� skoky do textu ze seznamu  referenc� na m�sta, kde jsou dan�
reference pou�ity -- autorovi jsem  existenci takov� mo�nosti bohu�el
zm�nil a� dlouho po odevzd�n� pr�ce).  Autor zjevn� dob�e zvl�dl
u�ite�n� �emeslo, toti� sazbu v~pdftexu. Pro �ten��e, kte�� u��vaj�
textov� browsery (jist�, mnoho jich nen�)  nebo cht�j� n�kter� pas�e
citovat, se hod� i~textov� podoba pr�ce,
\url{http://is.muni.cz/th/80022/pedf_m/Slunecni_zareni_a_atmosfera_Tomas_Miler.txt}
 
Pr�ci bych r�d hodnotil i~v�born�, v�h�m ale vzhledem k~n�kolika 
aspekt�m, kter� j� chyb� k~dokonalosti. 

T�m hlavn�m, obecn�m, je \emph{nerozli�ov�n� veli�in a~jejich ��seln�ch 
hodnot}. To je samoz�ejm� chyba, kter� se vyskytuje v~odborn� literatu�e 
b�n�. Na druh� stran�, speci�ln� u�itel� fyziky by to rozli�ovat m�li. 
Krom� toho, nerozli�ov�n� �asto �in� text t�ko srozumiteln�m 
(p��kladem je vzorec 37, kde se s��taj� n�sobky druh� a~m�nus druh� 
mocniny vlnov� d�lky -- m� j�t nepochybn� jen o~��seln� hodnoty d�lek,
ale s~jakou jednotkou... lze jen h�dat, �e jde o~vlnovou  d�lku d�lenou
jedn�m mikrometrem). Samoz�ejm�, rozli�ov�n� text prodlou��, a� ji� se 
pou�ije konvence mno�inov�ch z�vorek (a~jednotka je ud�na coby doln� 
index za z�vorkou), nebo a� se postupuje jednodu�e, explicitn�, tj. 
veli�ina se v�dy pat�i�nou jednotkou vyd�l�, kdekoliv je to pot�eba. 
V�ce o~tom viz 
NIST Guide to SI Units - Rules and Style Conventions, ��st
7.11 Quantity equations and numerical-value equations
\url{http://physics.nist.gov/Pubs/SP811/sec07.html#7.11}
(cel� publikace je dostupn�, i~jako pdf, ze str�nky
 \url{http://physics.nist.gov/Pubs/SP811/contents.html}).

Druhou z�va�n�j�� nedokonalost pr�ce spat�uji v~tom, �e nen� uveden
zp�sob, jak  byl z~�daj� z~fotovoltaick�ch panel� (v~jednom p��pad�
nap�t� napr�zdno, ve druh�m  v�konu) po��t�n Linkeho koeficient. Jde
p�itom   o~jakousi experiment�ln� dominantu pr�ce, kter� se takto jev�
b�t  tajemn�, ne zcela pochopiteln�. 

T�et� nedokonalost u� bych autorovi ani moc nekladl za vinu: p��li�nou
d�v�ru v~publikovan� vztahy. Na druh� stran�, pro� by diplomn� pr�ce
nem�la  zjistit, �e n�kter� pr�ce obsahuj� z�va�n� chyby? U~jedn� z~chyb
nev�m,  nevznikla-li opisem (nem�m citovan� zdroj):  intenzitu 
dif�zn�ho z��en� na vodorovnou plochu st�� m��e b�t  rovna  0,33
\mtimes (extraterestrick� intenzita z��en� + p��m� norm�lov� intenzita 
u~povrchu  Zem�) \mtimes  sinus �hlov� v��ky Slunce (jak ��k� vztah 17),
proto�e by pro Slunce  pobl�� zenitu byla zhruba 0,55 t�
extraterestrick�, cel�ho t�i�tvrt�  kilowattu. Mo�n� tam pat�� prost�
koeficient o~jeden ��d men��.  Jinde je chyba nepochybn� u� na stran�
p�vodn�ch autor�: jde o~vztah 69 �i explicitn�j�� 72.  Nesmyslnost
vztahu se v~diplomn� pr�ci projevila v~obr�zku 30: p�i such�m ovzdu��
bez aerosol� by podle tohoto vztahu intenzita p��m�ho slune�n�ho z��en�
na povrchu Zem� nez�visela na tom, jak vysoko je  Slunce na obloze (viz
lev� okraj grafu, pro Linkeho koeficient rovn� jedni�ce). Kdy� jsem
p�tral po tom, zdali u� na chybu  n�kdo neupozornil, na�el jsem od
jednoho z~on�ch autor� publikovan� pozoruhodn�  slo�it� vzorec,
obsahuj�c� ��st typu ln(exp(\emph{v�raz}));  odlogaritmov�n�m by se
vzorec zjednodu�il do n�zorn� trivi�lnosti. Zd� se, �e v~dan�m oboru
(zkoum�n� slune�n�ho p��konu na povrch Zem�,  speci�ln� jde o~�asopis
Solar Energy 80 (2006), str. 477)  nepanuje zrovna kritick� ovzdu��.
T�m sp��e v�echna �est Tom�i Mil��ovi, �e se takovou d�ungl� prodral 
a~napsal o~tom srozumiteln� text. 

Krom� toho pr�ce samoz�ejm� obsahuje �adu chybek �i nep�esnost�, jako
ka�d�  text, kter� je �erstv� seps�n, na hodnocen� pr�ce by nem�ly m�t
vliv.  Uv�d�m je, jak jsem si je poznamenal na okraji sv�ho v�tisku. 
V~�vodu  (i~na n�kolika m�stech d�le) se p��e o~Linkeho koeficientu
zne�i�t�n� -- ale  jak je z�ejm�, koeficient se st�v� v�t��m ne� jedna
ji� p��tomnost�  vodn� p�ry a~stratosf�rick�ho oz�nu, kter� lze st�� za
zne�i�t�n�  pova�ovat (kdov�, jestli za n� lze pova�ovat i~soln�
aerosoly z~oce�n�, zne�i�t�n� v~u���m smyslu je toti� produkt
antropogenn�).  Ve v��tu na dal�� stran� chyb� z�vorka a~hlavn� lze
st�� do pevn�ch a~kapaln�ch ��stic po��tat nezkondenzovanou vodu, leda
by �lo o~krystalky  vznikl� sublimac�). V~��sti Sol�rn� konstanta 
v~z�v�ru str. 6 je odkaz  na graf, kter� nen� uveden, a~pak je komick�
tvrzen�, �e ,,konstanta``  sez�nn� kol�s� v~rozsahu t�m�� sedmi procent
(je uvedeno podrobn�j�� ��slo, kter� je  ale v~m�rn�m rozporu s~�dajem 
o~n�kolik ��dk� d�le na dal�� stran�). Nekol�s� konstanta, neb ta je 
ud�v�na pr konstantn� vzd�lenost od Slunce. Je�t�, dole na str. 6 by se rozsah
skute�n�ho kol�s�n� slune�n� z��ivosti hodilo stla�it z~nadsazen�ho 
1~\% na t�etinu procenta (b�n� ale jen jedno promile, viz 
\url{http://www.pmodwrc.ch/pmod.php?topic=tsi/composite/SolarConstant}, 
odtud lze vz�t i~lep�� st�edn� hodnotu, toti� 1366~W/m$^2$). Na str. 8 
pat�� glob�ln�\emph{ho}. Na str. 13 jde asi o~\emph{n�klon} 37 stup�� 
(k~jihu). Na str. 14 se v~z�v�ru hod� ps�t ,,p�ti a� �esti tis�c kelvin�`` 
m�sto ,,cca 5000~--~6000~K`` (zde by jinak platilo doporu�en� NIST, 
uv�d�t jednotku u~obou okraj� rozmez�). L��en� a~�daje na n�sleduj�c� 
stran� jsou s~t�mi na str. 14 pon�kud v~rozporu (jde o~teploty 
chromati�nosti). Na str. 17 pat�� p\emph{y}lov� a~\emph{N}e (jako 
neon). Na str. 19 se hod� ps�t ,,k viditeln�mu`` m�sto ,,ke 
zd�nliv�mu`` slunci (tento b�n� ne�var vznikl asi nevhodn�m p�ekladem 
anglick�ho apparent do n�m�iny i~�e�tiny, slunce se n�m na nebi nezd�, 
ono tam opravdu b�v�). Na str. 20 je nejasn�, jak se po��t� 
$m^{\textrm{KYrefr}}$. Na str. 23 je dvojmo \emph{z�ejm�} a~pat�� 
\emph{nepou�iteln�,} . D�le, vzorec 39 m� m�t koeficient o~��d men�� 
0,9 m�sto 9,9. Na str. 25 nen� mysl�m pravda, �e vodn� p�ra 
neabsorbuje pod vlnovou d�lkou 0,7 mikrometru (u� p�ed sod�kov�m 
dubletem je p�ece prvn� ,,de��ov� p�s``), i~kdy� to tak reference 
skute�n� tvrd�. Vzorec 48 m� m�t na lev� stran� jen $w$. Obr. 23 na 
str. 28 m� graf vlevo nejasn�ho p�vodu, v~rozporu s~tabulkou vpravo 
(maximum ozonov� absorpce by m�lo b�t na 610~nm). Na str. 30 na prvn�m 
��dku vypustit ,,za``. Str. 31 m� n�jak zmaten� prvn� odstavec. 
 
Z�v�rem, asi bych m�l zd�raznit, �e na�e m��en� sv�tla fotovoltaick�m 
panelem je ve dne tak nejist� (teplotn� kompenzace se toti� op�r� 
o~teplotu vzduchu, ne panelu) a~nap�t� tak m�lo z�visl� na osv�tlen� 
pln�m sluncem, �e interpretovat jeho hodnoty, pokud jde o~porovn�v�n� 
r�zn�ch v�po�t� Linkeho koeficientu, ba i~pokud jde o~samotnou 
turbiditu ovzdu��, je asi p�ed�asn�. Snad by se pro to dal vymyslet 
model, kdy by se teplota detektoru n�jak odhadovala (v~z�vislosti na 
p�edchoz�m oslun�n� a~v�tru, jeho� rychlost ale nem�me dob�e m��enou). 
Mohlo by to st�t za to, kdy� u� m�me tak p�knou ��dku dat, t�m�� cel� 
rok. To, �e m��en� prob�h�, je autorovou z�sluhou, kterou snad ani 
nezm�nil (v�ce viz i~krat�� URL \url{http://amper.ped.muni.cz/weather/}).
Je dokonce mo�n�, �e turbiditu budeme schopni zjistit z~hodnot no�n�ch 
(d�ky brn�nsk�mu venkovn�mu osv�tlen�).
 
Jako astronom bych je�t� dodal, �e by st�lo za to zm�nit v~takov�m 
�esk�m textu i~sta� Zde�ka Mikul�ka, jak byla publikov�na ve studii 
pro Ministerstvo �ivotn�ho prost�ed� 
(\url{http://amper.ped.muni.cz/noc}), popisuj�c� pr�hlednost ovzdu�� 
v~Brn� a~na Skalnat�m plese, a~tak� pr�ce Roy Garstanga z~osmdes�t�ch 
let, v~nich� d�v� do souvislosti hodnoty teoretick�, astronomicky 
m��en�, meteorologick� (dohlednost) a~kone�n� i~sol�rn�  (Linkeho
koeficient): Garstang R. H., 1986, PASP 98, 364;  Garstang R. H., 1988,
Observatory 108, 159; Garstang R. H., 1989,  PASP 101, 306. Ide�ln�m
vy�st�n�m diplomn� pr�ce by bylo heslo ve wikipedii...

Opakuji, �e diplomn� pr�ce je velmi p�kn�, odhaduji, �e zna�n� p�esahuj�c� 
standard fakulty. P�esto, vzhledem k~v��e uveden�m probl�m�m, se c�t�m 
nucen navrhnout hodnocen� jen ,,velmi dob�e`` -- snad je autor zvr�t� 
p�i obhajob�.

\bigskip\bigskip\bigskip\bigskip\bigskip\noindent
RNDr. Jan Hollan, \\
v~Brn� 22. kv�tna 2007
\end{document}
