\input a4_12_cz.ltx
\input mypdf.lt
\input myhtml.lt
\begin{document}

\begin{center}
\large \parskip=\baselineskip

Vojt�ch Straka

 Ekonomie a~entropie: konfrontace udr�itelnosti s~fenom�nem entropie
 na p��kladu diskuse o~nahraditelnosti p��rodn�ch zdroj�

 Diplomn� pr�ce, Fakulta soci�ln�ch studi� MU, Brno, leden 2007

\textbf{Posudek oponenta}

\end{center}

\noindent
Autor v~diplomn� pr�ci p�ehledn� rekapituluje zaveden� pojmu entropie
ve fenomenologick� termodynamice, statistick� mechanice a~pak pou�it�
t�ho� slova v~dal��ch discipl�n�ch a� po ekonomii. Je z�ejm�, �e se 
v~pou��v�n� pojmu entropie v~prac�ch ekonom� dob�e zorientoval. Z�v�ry,
kter� ze sv�ho studia u�inil, se jev� b�t opr�vn�n� a~jeho kritika
spr�vn�: stru�n� shrnuto, pojem entropie nen� pro ekonomii u�ite�n� 
a~zd�nliv� fyzik�ln� analogie jsou v�t�inou jen zav�d�j�c�. Rozhodn�
tehdy, pokud se p��e o~p��li� velk�m n�r�stu entropie (vcelku nijak
definovan�) vlivem lidsk� �innosti jako o~n�jak� hrozb� pro budoucnost.

Na druh� stran�, on jeden takov� osudn� n�r�st prob�h�, ten ale autor
\emph{nezmi�uje}. Jde o~zvy�ov�n� teploty povrchu Zem� v~d�sledku
obohacen� ovzdu�� o~produkty oxidace fosiln�ch paliv, tedy o~glob�ln�
oteplov�n�. I~kdy� obvykl�mi jeho m���tky jsou pr�m�rn� p��zemn�
teplota nebo (m��en�) n�r�st teploty a~tedy i~energie (�i konkr�tn�ji
entalpie) oce�n�, lze je aspo� zhruba vyj�d�it i~pomoc� vzr�stu entropie
(jako teplo dodan� do oce�n� d�len� jejich absolutn� teplotou; je
ostatn� �koda, �e toto jedin� snadno srozumiteln� vyj�d�en� zm�ny
entropie jako pod�lu tepla a~teploty, kter� se jist� vyu�uje i~na
st�edn�ch �kol�ch, autor nezmi�uje). Mluvit o~teplot�, energii �i teple
je ov�em jednodu���, p�esn�j�� a~nematouc�. Co se zm�nilo, je toti�
tepeln� bilance Zem�: s�l�n� do vesm�ru je nyn� men�� ne� pohlcov�n�
z��en� ze Slunce. Entropicky vzato je zm�na m�n� n�padn�: p��tok
entropie ze Slunce je st�le zhruba dvacetkr�t men�� ne� odtok entropie
ze Zem� (to proto, �e Zem� vyza�uje jako t�leso zhruba dvacetkr�t ni���
teploty). Autor ostatn� opom�j� oxid uhli�it� jako nejz�va�n�j�� odpad
i~na str. 53, kdy� mluv� o~spalov�n� uhl� (zmi�uje jen popel, a~to
jako mo�n� hnojivo; pop�lek i popel se tak ale u��v� jen z��dka,
vzhledem ke zpravidla p��li� velk� toxicit�).

D�vod, pro� n�kdo zkou�� pou��vat entropii pro posuzov�n� vz�cnosti
miner�ln�ch zdroj�, lze pochopit. Syst�mu z�soba fosiln�ho paliva (t�eba
jedna povrchov� sloj uhl�) -- zemsk� atmosf�ra by dokonce �lo n�jakou
konkr�tn� entropii p�ipsat: je z�ejm�, �e p�echod z~takov�ho
metastabiln�ho stavu do stavu stabiln�ho (nap�. zap�len�m sloje 
a~jej�m vyho�en�m, tj. oxidac� paliva vzdu�n�m kysl�kem, stejn� pak p�i
alternativ�, nap�. postupn�m spalov�n� onoho uhl� v~elektr�rn�) je
charakterizov�n r�stem entropie. To ov�em plat� pro v�echny samovoln�
prob�haj�c� procesy, zahrnou-li se v�echny jejich vstupy a~v�stupy.
Entropie horniny s~rudnou ��lou je t� pon�kud ni��� ne� entropie
horniny s~t�m� obsahem prvk�, ale rovnom�rn� rozpt�len�ch. Rozpt�len�m
(�i u~paliv oxidac�) p��rodn�ch zdroj�, kter� lze ch�pat jako (pro n�s
v�hodn�) koncentrace materi�l�, entropie vhodn� stanoven�ch syst�m�
roste. Kvantitativn� vyj�d�en� je ale obt��n� a~nav�c bezcenn�.
To, �e koncentrovan� zdroje jsou v�hodn� a~�asto i~vz�cn� v~b�n�m
smyslu slova, je v�eobecn� zn�mo u� tis�ce let.

Autor v~z�v�ru (str. 68) zmi�uje text Petera A. Corninga
\wwwt{Thermoeconomics: beyond the Second law}
{http://complexsystems.org/publications/pdf/thermoecon.pdf}; je mo�n�
�koda, �e nezm�nil na jeho doporu�en�, aby pozornost byla v�nov�na
\emph{energii} m�sto entropii. O~energii koneckonc� v�dy jde,
i~v~p��pad� nepalivov�ch miner�ln�ch zdroj� -- kolik energie je pot�eba
vlo�it do z�sk�n� u�ite�n�ho materi�lu ze zdroje v�hodn�ho a~ze zdroje
m�n� koncentrovan�ho �i jinak h��e dostupn�ho? ��dn� z~prvk� na Zemi
nem��e ,,doj�t``, jen se �asem bude v~�ist� podob� z�sk�vat obt��n�ji.
Autor uv�d� nov� informace jako cestu k~tomu, �e se z�sk�v�n� usnadn�,
nezmi�uje ale v�dy existuj�c� limity fyzik�ln� (na roz�t�pen� molekuly
oxidu uhli�it�ho na uhl�k  a~kysl�k pro z�sk�n� nov�ho paliva bude
pot�eba v�dy dodat stejn� energie...). Bez valn� diskuse, nicm�n� velmi
spr�vn� uv�d� tak�, �e nov� informace mohou zajistit velk� sn��en�
pot�eby dan�ho zdroje (tam fyzik�ln� omezen� st�� existuj�, krom�
tepeln� p��pravy pokrm�).

Ohledn� energie autor pon�kud t�pe, co� prozrazuje na p�edchoz� str. 67,
kdy� spekuluje o~energetick�m vyu�it� �uly �i p�sku. Je pravda, �e
za��tkem dvac�t�ho stolet� lidstvo znalo jen elektromagnetickou 
a~gravita�n� interakci (a~ne atomov� j�dra, nato� nukleony a~interakce mezi
nimi), a~�e n�pad �erpat energii z~jader t�k�ch prvk� se objevil a� 
s~rozvojem kvantov� mechaniky koncem t�ic�t�ch let (viz
\wwws{http://en.wikipedia.org/wiki/Nuclear_chain_reaction\#History}). Na druh�
stran� je pot�eba ��ci, �e za posledn�ch sedmdes�t let se ji� ��dn�
dal�� n�pad, jakou zm�nu konfigura�n� energie soustav ��stic vyu��t
coby zdroj tepla, neobjevil, a� se fyzikou zab�v� st�le v�ce lid�. 
I~laik by tedy mohl soudit, �e dne�n� v�da u� struktu�e hmoty kolem n�s dob�e
rozum�. A~�e �ulou nezatop�me, ani chemicky neprom�n�me olovo ve
zlato. U~lid�, kte�� takov� ,,p�edsudky`` nemaj�, je asi na m�st�
pochybovat i~o~jejich kvalifikaci v~jin�ch oborech.

Spekulaci o~p�sku se podob� spekulace, �e ,,velk� ��st na�eho mozku
z�st�v� z�ejm� dosud nevyu�ita a~jej� aktivizace mo�n� nemus� b�t zas
tak velk�m evolu�n�m probl�mem...`` na t�e stran� dole. V~obou
p��padech autor neuv�d� odkazy. Je mo�n�, �e str�nku napsal coby
poh�dkovou nads�zku, na druh� stran� m��e b�t str�nka i~n�znakem, na co
mohou n�kte�� ekonomov� ti�e spol�hat.

Z�jemc�m o~problematiku lze krom� hesel na Wikipedii (i~tu lze v�decky 
citovat, kdy� se dopln� okam�ik existence textu) doporu�it text
Franka L. Lamberta
\emph{Entropy Is Simple...If We Avoid The Briar Patches!} na adrese
\wwws{http://www.entropysimple.com/}. Ten tak� nazna�uje, kudy se n�zev
entropie dostal d�l, do oblast�, kde p�ch� v�ce �kod ne� u�itku:

\begin{quote}
 ``it would be amusing to name a~very
 important new mathematical function communication `entropy' because
 `no one knows what [thermodynamic] entropy really is, so in a~debate you
 will always have the advantage'. (That quote is of John von Neumann
 speaking to Claude Shannon (Sci. Am. 1971 , 225 , 180.)''
\end{quote}

Pr�ce je technicky i~po str�nce jazyka velmi dob�e napsan�, na�el jsem 
v~n� jen hrstku p�eklep�. Na str. 18 m� b�t ,,stat\emph{ist}ick�``, na
str. 23 m� b�t ,,za jednotku �as\emph{u}``, str. 28 v~prvn�m
odstavci nem� b�t ��rka p�ed ,,ne�`` a~chyb� \emph{m�rou}, d�l
je rozporn� rok u~citace \emph{Brillouin} (v~seznamu je 
o~dva men��). 32: zp�soben�m\emph{i}, 58: na obr. 1\emph{4}, 68:
na�l\emph{y}.

Ve�ejn� dostupnost pr�ce v~hypertextov� podob�, za n�� se p�imlouv�m
(snad v~m�rn� upraven� podob�, nebude-li autor trvat na poh�dkov� str.
67) by pro �eskou ve�ejnost byla u�ite�n�. Pr�ci doporu�uji hodnotit
stupn�m dob�e.

\bigskip\bigskip\bigskip\bigskip\bigskip\noindent
RNDr. Jan Hollan, \\
v~Brn� 28. ledna 2007
\end{document}
