\input a4_12_cz.ltx
\input mypdf.lt
\input myhtml.lt
\begin{document}

\begin{center}
\large \parskip=\baselineskip

Marie Michlovsk�

 Sv�tlo v krajin�

 Bakal��sk� pr�ce. 
 Mendelova zem�d�lsk� a lednick� univerzita v Brn�, 
 Zahradnick� fakulta v Lednici, 
 �ervenec 2008

\textbf{Posudek oponenta}

\end{center}

\noindent
Autorka v~bakal��sk� pr�ci pod�v� zda�il� pohled na probl�m  um�l�ho
osv�tlen� v no�n� krajin�. Uspokojiv� vyhov�la tak� p�kn� formulovan�mu
zad�n�. Jej� vlastn� p��nos dan� v�zkumem n�zor� obyvatel je zvl�t�
pot�eba vyzdvihnout. Pochvalu zaslou�� i p�kn� jazyk a pe�liv�
typografick� ztv�rn�n� pr�ce. 

\emph{Pr�ci hodnot�m zn�mkou B, tedy druhou nejlep��}

Velmi v�t�m jej� �pln� zp��stupn�n� na Internetu na str�nce
\wwws{http://is.mendelu.cz/lide/clovek.pl?id=3549;zalozka=13;studium=24583}
a doporu�uji zp��stupnit tam jej� p��lohy p��mo jako pdf, ne jako 
zazipovan� t�� soubor). Krom� odevzdan�, tedy ofici�ln� verze,  navrhuji
zp��stupn�n� i verze poopravovan� �i dopln�n�, s ev.  vyu�it�m m�ch
pozn�mek, kter� nab�z�m n��e (abych posudek udr�el jako stru�n�, 
pozn�mky uv�d�m jen jako jeho p��lohu). Verze na Internetu by mohla b�t
pln� hypertextov�, �ten���m (kter�ch se jist� najde hodn�) by to 
usnadnilo porozum�n� textu -- m�lo platn�, zkoum�n� no�n�ho prost�ed� 
je oborem st�le je�t� m�lo zn�m�m. Bylo by p�itom vhodn� sestavit celou
pr�ci v�. p��loh do jedin�ho souboru.

Jedin� z�sadn�j�� n�mitka k pr�ci, kterou m�m, se t�k� citac� -- �ada z 
nich je ne�pln�ch, odkazuj�c�ch jen na n�jak� ,,CD-ROM``. �ten���m tak 
zat�m nezb�v�, ne� danou polo�ku p��p. zkusit ,,vygooglovat``, �sp�n� 
ale budou jen z��sti. Opravit tento nedostatek je podm�nkou pln� 
u�ite�nosti bakal��sk� pr�ce pro dal�� z�jemce �i pokra�ovatele. Krom� 
toho na reference nejsou odkazy z textu, ty by byly velmi u�ite�n�. 
Takov� z�vady ale snad lze v bakal��sk� pr�ci, na rozd�l od diplomn�, 
je�t� tolerovat...

Na okraj: p�sobiv�, ba burcuj�c� mi p�ipadala fotografie mrtv�ch
chroust� u sv�tla zabudovan�ho v zemi; ur�it� by si zaslou�ila diskusi
(i zm�nku o tom, jak� typ v�bojky v n�m je). Nen� sv�tlo n�hodou 
um�st�no v parku, kter� m� b�t o�zou umo��uj�c� aspo� vzpom�nku na 
p��rodu, m�sto smrteln� pasti pro �ivo�ichy? A obecn�, nen� osv�tlov�n� 
park� v konfliktu s jedn�m z jejich posl�n� jako�to niky pro �ivo�ichy ve 
m�st�? Viz pro inspiraci \wwwt{foto z Washingtonu, D.C.}
{http://amper.ped.muni.cz/jenik/private/020704.usa/fit/im003480.jpg}.


\bigskip\bigskip\bigskip\bigskip\bigskip\noindent
RNDr. Jan Hollan, \\
v~Brn� 18. srpna 2008

\subsection*{P��loha: pozn�mky k jednotliv�m m�st�m textu}

\emph{str. 10, ��st 3.1.2. Um�l� zdroje sv�tla:}
,,Vliv n�kter�ch z nich na organismy u� je zkoum�n v p�edch�zej�c�ch kapitol�ch``
-- ve skute�nosti v pr�ci takov� p�edchoz� kapitoly, kter� by to mohly 
zajistit, nejsou, p�edch�z� jen �vod a Definice pojm�. 

\emph{str. 11, v�echny podnadpisy:} nen� vhodn� u��vat v nich pojem 
\emph{sv�tidlo}. T�m se toti� ozna�uje cel� osv�tlovac� za��zen�, jeho� 
je ��rovka (v�bojka, z��ivka, LED) jen sou��st�, a� hlavn�. Dal��mi 
sou��stmi sv�tidel jsou zrcadla, �o�ky, upevn�n� v�ech prvk�, 
elektrick� v�bava. Sv�tidlo je tedy za��zen�, kter� lze rovnou  p�ipojit
k elektrick� s�ti. Samotn� ��rovka sv�tidlem je�t� nen�  (pot�ebuje k
tomu alespo� obj�mku se svorkami pro p�ipojen�  vodi��). Podobn�
p��li�n� zkr�cen� je pou�ito i v Definic�ch pojm� na  str. 9 v odstavci
\textbf{Lampa (sv�tidlo)}, kde se za elektrick� spot�ebi� ozna�uj� 
��rovka, z��ivka �i v�bojka.  U ��rovkov�ch sv�tidel sice b�v� je
elektrick�m spot�ebi�em jen sama  ��rovka, ale u v�bojek a z��ivek je
spot�ebi� tvo�en v�bojovou trubic�  spole�n� s jej�m nap�jec�m
za��zen�m, tzv. p�ed�adn�kem. Slovo lampa  sice m��e ozna�ovat i jen
samotnou sou��stku vyd�vaj�c� sv�tlo (n�jakou  sklen�nou ba�ku s
kontakty), ale takov� �zus najdeme sp��e v  angli�tin�.

 Halogenidov� v�bojky nemaj� dlouhou �ivotnost, ale 
naopak nejkrat�� ze v�ech vysokotlak�ch sv�teln�ch zdroj�. Krom� toho  se
na str. 13 opakuj�, neb tam uveden� Metal-halogenidov� v�bojky jsou  jen
jin�m n�zvem t�e technologie (doopravdy je to anglicky Metal  Halide,
�esky halogenidov�). Text autorky to nicm�n� nazna�uje. Na str.  13 je
pak uvedena i skute�n� kr�tk� �ivotnost t�chto v�bojek 5~kh a�  10~kh
(dlouh� je jen ve srovn�n� se ��rovkami). D�le, nemohu souhlasit  s
tvrzen�m o spektru rtu�ov�ch v�bojek, �e ,,Je zvlṻ vhodn� pro venkovn� 
osv�tlen�``. A� snad na p��pade z�m�rn�ho ozdobn�ho osv�tlov�n� vegetace,
kde se autorka  p�imlouv� za potla�en� �erven� a oran�ov� slo�ky, je
slo�en� sv�tla rtu�ov�ch v�bojek bezesporu to nejm�n� vhodn�,
p�sob�c� nejv�t��  naru�en� no�n�ho prost�ed� (atraktor pro hmyz, v�t��
rozptyl v  ovzdu��). Krom� toho jsou rtu�ov� v�bojky nejm�n� ��inn�mi
sv�teln�mi zdroji krom� ��rovek. 

\emph{str. 13:} Oxid hlinit� se v mineralogii jmenuje korund, viz i 
Mohsova stupnice tvrdosti. Saf�r je jen jeho barevnou drahokamovou
odr�dou (jinou je rub�n).

\emph{str. 15, Slavnostn� osv�tlen�:} Autorka v odstavci nech�v� bez 
koment��e pou��v�n� takov�ho ozna�en� pro osv�tlen� \emph{ka�dono�n�}. 
Ka�dono�n� osv�tlen� je ale v rozporu s jakoukoliv  slavnostnost�, st�v�
se v�c� opa�nou, v�edn�. Bohu�el, osv�tlovac�  byznys �sp�n� prod�v�
sv� produkty pro p��davn� osv�tlen� budov a  jin�ch vertik�ln�ch
struktur (na rozd�l od osv�tlen� ter�nu pro  bezpe�nost ch�ze a j�zdy)
pr�v� pod takov�m nepat�i�n�m, ale l�kav�m  ozna�en�m. V odstavci je
krom� toho �patn� gramatick� vazba v posledn�  v�t�: ,,Osv�tlov�n�m se
zvy�uje atraktivita nasv�cen�ch sc�n a �asto zv�raz�uje tajemnou
atmosf�ru a genia loci.`` ozna�en�m. Nehled� na to, obsah v�ty je z��sti
absurdn� -- tajemn�  atmosf�ra �e by se vytv��ela v noci osv�tlen�m? T�m
se snad ztr�c�, ne? V�ta se zd� b�t jako vyst�i�en� z n�kter�ho
propaga�n�ho  textu osv�tlovac� bran�e. N�zor historika architektury viz  
\wwwt
{dopis Iana Campbella z Edinburghu}
{http://amper.ped.muni.cz/jenik/letters/public/msg00076.html}.

\emph{str. 16:} Tvrzen�, �e ,,vysokotlakov� v�bojky �kod� rostlin�m 
nejm�n�`` se zd� b�t opr�vn�n� (vzhledem barv� list�, kter� zjevn� 
hodn� pohlcuj� �ervenou), nicm�n� existuje ji� n�jak� pr�ce, kter� by
se t�m  zab�vala? J� bych si netroufl na v�ce, ne� takovou vlastnost
ozna�it  za pravd�podobnou. 

\emph{str. 17:} Nezaznamenal jsem dosud, �e by bylo mo�n� pozorovat 
spektrum vznikl� ,,pr�chodem optick� soustavy oka`` -- barevn� vada 
zraku je p��li� mal�.

\emph{str. 18:} ,,nastartov�n�m k �innosti`` -- z�ejm� pat�� 
,,nastartov�n�``.

\emph{str. 19:}  ,,jejich sv�teln�ch zdroj�ch`` -- pat�� ,,jej�ch``. 
,,nepatrn� vliv na obezitu`` -- �patn� gramatick� vazba; krom� toho 
pravd�podobn� nejde o vliv nepatrn�, ale zna�n�. Na konci str�nky je 
zmaten� p�isouzen� hladin melatoninu vliv�m na sp�nek.

\emph{str. 20:} slova ,,z��en�m sn��en�m`` maj� b�t odd�lena ��rkou

\emph{str. 21:} Byla by velmi ��douc� p��m� reference na studii 
ud�vaj�c� vy��� riziko u �en sp�c�ch v osv�tlen�ch lo�nic�ch (ani j� o 
takov� studii nev�m). U studie vlivu na krevn� tlak �lo samoz�ejm� o 
dobu od p�lnoci do t�� r�no, ne od 12:00. 

\emph{str. 24:} Ptactvo t�hne jist� za jasn�ch noc�, jen um�l� 
osv�tlen� je tehdy mate pon�kud m�n�. 

\emph{str. 25:} Odstavec o �elv�ch se t�k� nepochybn� Floridy, ne 
Kalifornie.

\emph{str. 26:} Tma k fotosynt�ze, domn�v�m se, pot�eba nen�, viz 
vegetaci v pol�rn� tund�e. Jin� v�c je, �e za noc� rostliny oxid 
uhli�it� naopak vyd�vaj�, tedy zisk z denn� fotosynt�zy se z��sti 
ztr�cej� (��m� je bohu�el omezen v�nos biomasy...).

\emph{str. 29:} Rentgenov� z��en� se zna�� leda p�smenem X, ne ,,ch�``. 

\emph{str. 33:} ,,nami�uje sn��en� spot�eby energie`` -- asi l�pe ,,m� 
za c�l``.

\emph{str. 38:} Probl�mem dotazu na barvu oblohy je, zda jde o oblohu 
bezobla�nou �i ne. Bezobla�n� je v no�n� p��rod� bezbarv�, a dokonce i 
v Brn� je jej� barva st�� patrn�, je-li vzduch �ir� -- nem� na to
dostate�n� velk� jas. Zata�en� obloha je naproti tomu v Brn� v�razn� oran�ov� 
v�ude tam, kde nep�eva�uj� b�l� sv�teln� zdroje (mohly by p�i velmi 
n�zk� obla�nosti nap�. nad autobazary, nov� t� nad V�stavi�t�m se 
sv�tlomety nam��en�mi do nebe). �ern� obloha v Brn� i jinde je jen 
fenom�nem nedokon�en� adaptace zraku (vlivem p��chodu z osv�tlen�ho 
interi�ru nebo osln�n� venkovn�mi lampami). Nicm�n� jako n�znak toho, 
�e si lid� v��maj� nep�irozen� barvy nebe (asi obla�n�ho), odpov�di 
zaj�mav� i tak jsou. 

\emph{str. 46:} m�sto ,,jsou �asto instalov�na`` pat�� ,,je �asto 
instalov�no``. 

\emph{str. 51:} Ani v Pern� nen� obloha za hlubok� noci na pohled tmav� 
modr�, to leda za stm�v�n�. Ani �pln�k nesta�� na to, abychom 
(nepochybn� modrou, viz no�n� fotografie) barvu bezobla�n� no�n� oblohy
vn�mali. Je ale mo�n�, �e vlivem Purky�ova jevu lid� vn�maj� oblohu 
jako modravou, v barv� dopl�kov� k oran�ov�mu sv�tlu sod�kov�ch 
v�bojek, s modifikac� dle sv�ho o�ek�v�n� (dopl�kovou barvou by byla 
sp��e modrozelen�). To je zaj�mav� t�ma, kter� jsem doposud nevid�l 
zpracovan�. 

\emph{str. 53:} ,,zoologii`` atd. -- pat�� koncovka -e.

\emph{str. 54:} Opakovan� tvrzen�, �e rtu�ov� lampy �kod� rostlin�m 
nejm�n� se jev� m�n� p�esv�d�iv� ne� na str. 17, pot�, co autorka uv�d� 
na str. 29 spektra chlorofylov� absorpce. Rtu�ov� v�bojky 
vyza�uj� siln� v modr� a ultrafialov� oblasti, kde chlorofyl pohlcuje. 
Jin� b�l� zdroje tam mohou z��it m�n�.

\emph{str. 57:} ,,has been defined`` -- pat�� ,,have``. Dvakr�t se 
vyskytuje ,,lightning`` (blesk...) m�sto spr�vn�ho ,,lighting`` 
(osv�tlen�, osv�tlov�n�).

\emph{str. 60:} megawatt se zna�� MW, ne mW (to by byl miliwatt).

\end{document}
