\documentclass[a4paper]{article}
\usepackage[split]{czech}
\usepackage{balance}

%begin{latexonly}
\ifx\pdfoutput\undefined
 \newcommand{\mylabel}[2]{#2}
 \newcommand  {\myref}[2]{#2}
 \newcommand{\nolinkurl}[1]{\url{#1}}
\else
 \RequirePackage[latin2]{inputenc}
 \usepackage
  [pdftex,bookmarks,bookmarksopen,pagebackref]
  {hyperref}
 \newcommand{\mylabel}[2]{\protect\label{#1}\protect\hypertarget{#1}{#2}}
 \newcommand  {\myref}[2]{\protect\hyperlink{#1}{#2}}
\fi
%end{latexonly}

\input myhtml.lt

 \textwidth 210mm
 \textheight 297mm
 \addtolength{\textwidth}{-2.2cm}
 \addtolength{\textheight}{-1.6cm}
 \footskip 8mm                          % comment this line for numbered pages
 \addtolength{\textheight}{-\footskip}
% \pagestyle{empty}                      % comment this line for numbered pages
 \pagestyle{empty}                      % comment this line for numbered pages
 \topmargin -17mm
 \headsep 0mm
 \addtolength{\textheight}{-\headsep}
 \headheight 0mm
 \addtolength{\textheight}{-\headheight}
 \oddsidemargin -14.4mm

\parindent=3mm

\begin{document}

%\balance

\sloppy

\twocolumn
[\title{Poznámky k~překladu článku Ecological light pollution}
\authjenhv
\maketitle
\thispagestyle{empty}]



%\balance

\section{Definice znečištění}

Autoři si správně povšimli, že pojem světelné znečištění bývá často
chápán jen jako nějaké synonymum pro uměle zvýšený jas noční oblohy. Bohužel, 
takto úzce a~nesprávně jej chápou i~mnozí astronomové, kteří kdysi 
problém uvedli poprvé v~širší známost.

Pokusy nějak jej definovat v~takovémto smyslu ale vždy narážely na 
potíže a~nesouhlas. Lidé, kteří se o~problém zajímali, jaksi cítili, že 
znečištění nemůže být přece pouze to uměle vyprodukované světlo, které
se  vrací z~nebe dolů, ale jistě i~to, které jde nejprve zbytečně do
nebe  nahoru. A~vůbec to světlo, které jde, kam nemá. V~tomto, již
trochu  širším smyslu je také  vysvětleno v~řadě zákonů. 

První profesionál v~oboru ochrany 
nočního prostředí, Pierantonio Cinzano (slavný je jeho Atlas...) ale již
dávno správně upozornil,  že takové lavírování nemůže vést k~dobré
definici, a~že skutečná  definice je mnohem jednodušší. Opírá se 
o~význam slova  znečištění, jak jej definují nejznámější světové slovníky
a~encyklopedie: znečištění je narušení přirozeného stavu prostředí. 
\textbf{Světelné znečištění je} tak prostě \textbf{jakákoliv změna (nočního) 
prostředí uměle produkovaným světlem}. 

Je to naprostá obdoba uměle zvýšených koncentrací oxidu  dusného nebo
jakékoliv jiné látky, třeba i~takové, která dříve byla  nebo dosud je
považována za neškodnou. Od většiny jiných druhů znečištění se liší jen 
tím, že v~nějaké blízkosti zdrojů světla je sám polutant, totiž světlo, 
považován někdy za žádoucí. Podobně to platí ale i~pro kouř, v~němž 
udíme maso a~kuřáci tak vnímají i~kouř, který vdechují. A~ovšem, spousta
lidí nedá dopustit na hluk, který produkují jejich motory nebo
reproduktory.

Pojem ,,ekologické světelné znečištění`` tak jen obnovuje skutečný 
význam dvouslovného označení. Stejně by jej měli interpretovat i~ti, 
kterým jde o~viditelnost hvězdného nebe. Hlavní překážkou, proč lidé 
dnes hvězdy nevidí nebo si jich nevšímají, není totiž zvýšený jas noční 
oblohy -- ta je jen málokde mnohem světlejší než v~přírodě při úplňku. 
Hlavní překážkou je, že jsou téměř všude oslňování světly, která jsou 
tisíckrát, miliónkrát silnější než hvězdy. Táž přímo viditelná 
světla a~oslnivé plochy jsou ovšem také hlavním škůdcem pro živočichy 
v~přírodě. Nezbývá než připustit, že každé svícení v~exteriérech nebo do 
exteriérů je znečišťování a~snažit se jeho škodlivé důsledky co nejvíce 
omezit (samozřejmě, i~svícení samotné, kdykoliv se bez něj lze dobře 
obejít).

(Mimo rámec standardní ochrany prostředí existuje navíc problém 
interiérů. Uměle produkované 
světlo je nutné i~tam považovat v~noční době za toxický polutant pro 
všechny, kteří nemají patřičně uměle posunutou fázi cirkadiánního rytmu oproti 
přírodnímu střídání dne a~noci. Jak závažné dopady takové znečištění 
má, je doposud nejisté, nicméně je nepochybné, že běžné 
intenzity ozáření očí -- na vině je hlavně krátkovlnná
polovina světelného spektra -- snižují hladiny hormonu melatoninu oproti 
hodnotám v~přírodním prostředí. Velmi pravděpodobným důsledkem je zvýšené 
riziko vzniku nádorů a~snížené schopnosti organismu brzdit jejich 
šíření. Existuje dokonce podezření, že nedostatek noční tmy je významnou 
příčinou epidemie obezity a~souvisejících problémů, např. diabetu 2. 
typu. Dalším významným problémem je průnik uměle produkovaného světla 
do ložnic -- jak prokázal náš výzkum z~roku 2003, viz 
\wwws{http://amper.ped.muni.cz/noc}.)


\section{Hlavní problém: zatažená obloha}

Zřejmě až výzkum překladatele (naposled v~Krkonoších, viz 
\wwws{http://amper.ped.muni.cz/noc/krnap}) zdůraznil
skutečnost, že \textbf{daleko největší změny nočního prostředí nastávají, když
není jasno}. Za normální  bezměsíčné noci jsou mraky tmavé, světla
ubírají. Na českém území je to ale naopak: mraky vydatně svítí na
cestu. Za jasného počasí se většina  světla směřujícího vzhůru dostane
pryč do vesmíru, kde už valně neškodí. Oblačnost (až na řídké cirry)
jej ovšem většinu vrátí dolů. Z~tohoto důvodu je velikost narušení
přírodního prostředí mnohem vyšší, než by se zdálo z~Atlasu, který je
vypočítán pro bezmračné a~poměrně průzračné ovzduší.


\section{Jasnost -- veličina potřebná nejen v~astronomii}

Pro popis nápadnosti či rušivosti jednotlivých světel či světelných 
zdrojů je velmi vhodná a~potřebná také veličina, která bývá přímo 
definována jen v~astronomické fotometrii, totiž ,,jasnost`` 
(Hollan, J.: Veličiny a~jednotky v~astronomii, zvláště v~astronomické
 fotometrii, 1999,
 \wwws{http://astro.sci.muni.cz/pub/hollan/a_papers/si_fot/si_fot.pdf}). 
Takové  slovo se sice používá i~ve světelné technice, ale bez jasného
významu a~definice. Mluvíme-li v~astronomii o~jasnosti zdroje, myslíme
tím, kolik z~něj přichází světla do místa pozorování. Nejde-li o~bodový
zdroj, je to jednoduše integrál jeho jasu přes prostorový úhel, který
zabírá. A~obecně je to hustota světelného toku, kterou tento zdroj 
v~místě pozorování (svým nerozptýleným světlem) působí. Jednotkou je lumen
na metr čtvereční, což lze v~případě plochy, která je obrácena rovnou
ke zdroji, vyjádřit též jako lux. Obecně je  jednotkou watt na metr
čtvereční (nebo počet fotonů na metr čtvereční  za sekundu). Jasnosti
zdrojů se snadno dají zaznamenávat  prostřednictvím digitální fotografie
(astronomové tak zaznamenávají jasnosti hvězd).

\vfill
    
\section{Jak moc svítí Měsíc}

Limit pro intenzitu osvětlení Měsícem v~první či poslední čtvrti, tedy 
v~podobě půlměsíce, není až desetina luxu, jak naznačují autoři, 
je to vždy pod tři setiny luxu, obvykle dokonce pod dvě setiny luxu. 
Jedné desetiny luxu může intenzita osvětlení Měsícem dosáhnout 
až tři dny před úplňkem.

\end{document}

40~\% of Americans -> one half
coterminous -> conterminous, 125 -> 127
