\section{Studie jednotliv�ch sjezdovek}

\subsection{�vod}


V Krkono��ch je po setm�n� um�le osv�tlov�no mnoho sjezdovek. �asto jde 
o ji� letit� osv�tlovac� soustavy, instalovan� sp��e na krat��ch 
sjezdovk�ch. Intenzity osv�tlen� se u r�zn�ch sjezdovek li�� a� 
dvacetkr�t. Vesm�s jde ale o osv�tlen� dosti siln�, kde jsou sv�teln�m 
zdrojem b�le sv�t�c� v�bojky (valnou v�t�inou tzv. halogenidov�). 
Nejsiln�ji jsou osv�tleny sjezdovky pom�rn� velk�, nejv�t�� z t�ch 
osv�tlovan�ch: Javor v Peci pod Sne�kou a Hromovka ve �pindlerov� 
ml�n�.


V p��padech, kter� jsme zbl�zka studovali, byly pou�ity v�hradn� 
sv�tlomety, jejich� �st� jsou kryt� 
rovinn�m sklem. Pokud by takov� sklo bylo vodorovn� nebo od vodorovn� 
orientace m�rn� p�iklon�n� \emph{pod�l svahu}, pak by i takov� ,,nesm�rovan�`` 
sv�tlo �lo vesm�s na sjezdovku nebo do �dol� pod n�. Sv�tlomety byly 
ale pou�ity vesm�s tak, �e jejich �st� jsou od vodorovn� polohy 
odklon�n� naopak po svahu a nap���, v n�klonech velk�ch �ty�icet a� 
devades�t stup��. N�kolik desetin, n�kdy i v�t�ina sv�tla, kter� z 
jejich �st� odch�z�, tak nedopadne na sjezdovku. 


Pro� je to tak mnoho? V�echny dosavadn� syst�my osv�tlen� sjezdovek se
vyzna�uj� spole�n�m  rysem: jsou pou�ity sv�tlomety, kter� 
asi t�etinu  sv�tla emitovan�ho v�bojkou v�bec nesm�ruj�, nech�vaj� je 
odch�zet v ku�elu (�i jehlanu) tak �irok�m, jak odpov�d� hloubce 
zano�en� v�bojky ve sv�tlometu. Je-li v�bojka bl�zko �st� sv�tlometu, 
sv�t� pak p��mo tak�ka do cel�ho poloprostoru: je vid�t odev�ud, odkud 
je patrn� otev�en� �st� sv�tlometu. Deset a� �ty�icet procent
sv�tla jde pak sm�rem �ikmo vzh�ru, jen do ovzdu�� �i na vzd�len�  svahy.

P�i velk�ch n�klonech sv�tlomet� se to t�k� do zna�n� m�ry i  sv�tla,
kter� je zrcadlem uvnit� sv�tlometu sm�rov�no v u���m svazku.  Ve v�ech
p��padech, kter� jsme dokumentovali, byly toti� sv�tlomety  pou�ity
zp�sobem, pro kter� nejsou ur�eny. Velk� n�klony lze pou��t  bez v�n�ch
ne��douc�ch vedlej��ch d�sledk� jen u sv�tlomet� s �pln�m  ohrani�en�m
vyza�ovan�ho svazku. Samoz�ejm� jen tak velk� n�klony, aby tento svazek 
nep�ekra�oval v�znamn� oblast ur�enou k osv�tlov�n�. 

\emph{Nejv�ce ru�iv�m rysem zkouman�ch osv�tlovac�ch soustav je proto 
p��m� viditelnost sv�tlomet� coby oslniv�ch ploch �i bod� z m�st 
le��c�ch �asto i velmi daleko od sjezdovky.} Sv�tlomety se st�vaj� zcela 
dominantn�mi objekty v no�n� krajin�, v�t�inou mnohem ru�iv�j��mi 
ne� samotn� osv�tlen� plocha sjezdovky. V n�kter�ch p��padech je 
osln�n� tak siln�, �e m��e b�t nebezpe�n� p�i ch�zi �i j�zd�. Osl�ov�n� 
sv�tlomety ze sjezdovek b�v� mnohem siln�j�� ne� osl�ov�n� b�n�mi 
sv�tidly ve�ejn�ho osv�tlen�.
  
P��m� emise ze sv�tlomet� vodorovn�m sm�rem a �ikmo vzh�ru jsou tak� 
zodpov�dn� za v�znamnou ��st p��sp�vku osv�tlen� sjezdovek k 
nep�irozen� zv��en�mu jasu oblohy a ovzdu��. V d�lkov�ch pohledech se 
tak sjezdovky i za h�ebeny projevuj� b�lav�mi �i modrav�mi (ve srovn�n� 
s t�mi, kter� p�sob� b�n� oran�ov� ve�ejn� osv�tlen�m) ,,sv�teln�mi 
d�my``. V t�chto p��padech jde toti� hlavn� o sv�tlo, kter� se ze sm�ru 
m�rn� �ikmo nahoru rozpt�lilo m�rn� �ikmo dol�. Osv�tlen� sn�h naproti 
tomu sv�t� p�ev�n� strm�ji vzh�ru.

\subsection{Hromovka}

Hromovka je nejji�n�j�� sjezdovkou na lev�m b�ehu Labe ve �pindlerov� 
ml�n�. Osv�tlena byla v roce 2002. Projekt, kter� byl schv�len, 
obsahoval d�le�it� parametr, kter� m�l ru�iv� vliv um�l�ho osv�tlen� 
pon�kud omezit: n�klon sv�tlomet� sm�rem po svahu �i nap��� nem�l 
p�ekro�it dvacet stup��.

Skute�nost je ale jin�, n�klony jsou oproti podklad�m pro stavebn� 
povolen� v�ce ne� dvojn�sobn�, b�n� i p�es �ty�icet p�t. Velk� ��st,
ne-li v�t�ina sv�tla tak sm��uje mimo sjezdovku, zna�n� ��st nad ter�n
jen do ovzdu��.

D�vod, pro� p�i realizaci byly takov� n�klony pou�ity, je snadn� 
pochopit. Maximum vyza�ov�n� pou�it�ch sv�tlomet� je ve sm�ru 45 stup�� 
od kolmice k �sti sv�tlometu. Pokud toto maximum nasm�rujeme n�klonem 
sv�tlometu a� za vzd�len�j�� okraj sjezdovky, m��eme t�m doc�lit pom�rn� 
rovnom�rn�ho osv�tlen� c�lov� plochy. Pro takov� je toti� pot�eba, aby
se sv�tivost sv�tlometu od  nejvzd�len�j��ho m�sta sjezdovky k bli��m
sni�ovala se t�et� mocninou  vzd�lenosti c�lov� oblasti (to plat� pro
plochou sjezdovku a� do vzd�lenosti zhruba trojn�sobku v��ky sv�tlometu 
nad ter�nem, pro bl�zk� oblast by m�la sv�tivost klesat se druhou 
mocninou vzd�lenosti). Vzhledem k tomu, �e v t�sn�m okol� maxima 
sv�tivosti je pokles sv�tivosti pomal�, m��e pro dosa�en� rovnom�rnosti 
b�t ,,pot�eba`` nam��it sv�tlomet a� dost daleko za okraj sjezdovky, �i 
dost vysoko na lesn� st�nu, kter� sjezdovku ohrani�uje.

Pr�v� to je z�ejm� p��pad Hromovky. Tam maximum sv�tivosti m��� od 
sv�tlomet� vodorovn�, ,,do nekone�na``. 

Sjezdovka je vlivem takov� sv�r�zn� �pravy projektu osv�tlena dosti
rovnom�rn�. Lesn� st�na naproti sv�tlomet�m ale m� jas jen �ty�ikr�t, �i
dokonce t�ikr�t men�� ne� sjezdovka, a to a� po vrcholy strom�. Vzhledem
k tomu, �e stromy rozptyluj� sv�tlo zp�t alepo�  �estkr�t m�n� ne� sn�h,
je z�ejm�, �e na n� jde sv�tla o dost  v�ce (n�jak� sv�tlo je i nep��m�,
ale koruny na stran� u sv�tlomet�, osv�tlen� jen nep��mo od sn�hu, maj� jas
patn�ckr�t men�� ne� sn�h).  

