\documentclass[12pt,a4paper]{article}
\usepackage{czech}
\usepackage{times}
%\usepackage{multicol}
\input symb_jh.lt
\input mypdf.lt
\input myhtml.lt

\addtolength{\textheight}{\footskip}

%begin{latexonly}
\newcommand{\�}{{\fontfamily{ptm}%\fontseries{b}
 \selectfont �}}
%end{latexonly}

\begin{htmlonly}
\newcommand{\�}{�}
\end{htmlonly}

\clubpenalty=10000
\widowpenalty=10000

 \pagestyle{headings}          
 \renewcommand{\thepage}{\textit{\arabic{page}/6}}


\parskip=\baselineskip \parindent=0mm

\begin{document}

 \markright{%\Large
 \underline
 {Z�kon o~ovzdu�� a~prevence sv�teln�ho zne�i�t�n�, zd�vodn�n� n�vrhu P�edpisu}
  \hfill }

\begin{center}
\section*{Zd�vodn�n� a~diskuse n�vrhu prov�d�c�ho p�edpisu \\
        \large dle � 55 z�kona 86/2002 Sb. (z�kona o~ovzdu��, d�le jen Z�kon, \\ 
	{\mdseries viz nap�. \h{svetlo.astro.cz/zakon}}) \\
	(tj. n�vrhu Na��zen� vl�dy �R)}
\end{center}

%begin{latexonly}


\renewcommand{\thesubsection}{%\textbf{�}
                                 %doesn't work,   is remains thin
                                 Ad \textbf{\�}
                                 %Times works
                                 \arabic{subsection}}
\newcommand{\art}[1]{\subsection{#1}}
\renewcommand{\theparagraph}{Ad (\arabic{paragraph})}
\newcommand{\point}[0]{\vspace{-0.4\baselineskip}%
 \stepcounter{paragraph}\paragraph{\theparagraph}}
\renewcommand{\theenumi}{Ad \alph{enumi}}

\newenvironment{mylist}
 {\begin{list}{\stepcounter{enumi}\theenumi.}{}
 \standardhyphens \vspace{-\topsep}
                  %\itemsep=-5pt 
		  \parsep=0pt \splithyphens%
 }
 {\end{list}}

%end{latexonly}

\begin{htmlonly}

\renewcommand{\thesubsection}{Ad � \arabic{subsection}.}
\newcommand{\art}[1]{\subsection{#1}}
\renewcommand{\thesubsubsection}{Ad (\arabic{subsubsection})}
\newcommand{\point}[0]{\subsubsection{}}
%\renewcommand{\theenumi}{\alph{enumi}}
\renewenvironment{enumerate}
 {
  \begin{rawhtml}
  <ol type=a>
  \end{rawhtml}
 }
 {
  \begin{rawhtml}
  </ol>
  \end{rawhtml}
 }
\renewcommand{\item}{
\begin{rawhtml}
<li>
\end{rawhtml}
 }
\newenvironment{mylist}
 {\begin{enumerate}}
 {\end{enumerate}}
\newcommand{\dg}{�}

\tableofcontents


\end{htmlonly}


%\setcounter{\subsection}{1}
\art{Pravidla pro venkovn� osv�tlov�n�}

\point{} Zm�nka o~instalac�ch, kter� jsou ve f�zi prov�d�n�, m� zajistit,
�e se dnes rozpracovan� rekonstrukce nebo nov� instalace nedokon��
pomoc� p�vodn� napl�novan� zne�i��uj�c� technologie, 
by� by se na nich pracovalo je�t� n�kolik let. 

\point{} Osv�tlovac� soustava neprodukuje svou vinou zbyte�n� 
sv�teln� zne�i�t�n�, pokud nesv�t� p��mo do ovzdu�� 
a~pokud nesv�t� zbyte�n� mnoho. 
\begin{mylist}

\item Souslov� ,,horn� poloprostor`` 
je pou�ito pro svou n�zornost, ,,nahoru``
za��n� sm�rem vodorovn�m. 

Pr�v� t�m�� vodorovn� sv�tlo ze sv�tidel je t�m
nejv�ce zne�i��uj�c�m. Pokud dopad� na zemsk� povrch, pak nutn� sv�t� do o�� 
v�em, kte�� jdou zrovna sm�rem ke sv�tidlu nebo hled� na danou krajinu --
takov� funkce je ale ��douc� leda
u~maj�ku nebo u~semaforu (a~je ji pot�eba p�izp�sobit v�znamu dan�ho sign�lu),
ne u~soustav ur�en�ch k~osv�tlov�n� n��eho. 
Pokud jde nad povrchem zem� do d�li ovzdu��m, v�echno se postupn� rozpt�l�
a~t�m�� polovina z~tohoto rozpt�len�ho sv�tla se vrac� dol� na zem. T�m i~velmi
daleko od takov�ch sv�teln�ch zdroj� zcela zbyte�n� zvy�uje jas no�n� oblohy.
Piloty i~pt�ky hled�c� z~ovzdu�� na zem matou takov� sv�tidla p�i orientaci\new
{}{, 
ze vzd�lenost� stovek metr� l�kaj� a~pot� zab�jej� hmyz}.

Kvantitativn� vyj�d�en� vlastnosti ,,nesv�t� do horn�ho poloprostoru``
pou�it� v~pozn�mce pod �arou odpov�d� ��sti definice typu sv�tidel 
,,Full Cut-Off`` dle standard� IESNA a~je toto�n� s~definic� typu sv�tidel
,,Fully Shielded`` dle odborn� literatury o~sv�teln�m zne�i�t�n� (a~ov�em 
s~definicemi pou�it�mi explicitn� v~r�zn�ch z�konech). 
 
Po�adavek nesv�tit v�bec do horn�ho poloprostoru vylu�uje p��mo jen sv�cen�
do samotn�ho vzduchu. Nep��mo ale p�isp�v� k~radik�ln�mu potla�en� osl�ov�n�
sv�tidly v~d�lce na cest�: kdy� ��dn� sv�tlo z~nich nesm� j�t vodorovn�,
je velice pravd�podobn�, �e i~m�rn� dol�, do osl�uj�c�ch sm�r�, jej p�jde
jen m�lo. 

Pe�liv� mont� dle n�vodu nebo projektu s~u�it�m vodov�hy 
(n�kter� sv�tidla ji maj� jako svou sou��st)
zaru��, �e sv�tidlo skute�n� nebude sv�tit do horn�ho poloprostoru. Pro
pe�livou orientaci uli�n�ch sv�tidel sv�d�� t� po�adavek 
estetick�: aby nebyla zd�lky ka�d� lampa jinak jasn� (u~pln� clon�n�ch lamp
se to jinak m��e st�t u� p�i odchylk�ch v~jejich orientaci na �rovni
n�kolika stup��). Rovnom�rnost ub�v�n� jasu lamp sm�rem do d�li je v�hodn�
i~pro snaz�� no�n� orientaci. 

\item
Pro pohodl� opakujme definici:
,,nejlep�� dostupnou technikou (technikami) [se rozum�] nej��inn�j��
       a~nejpokro�ilej�� stupe� v�voje pou�it�ch technologi� a~zp�sob�
       jejich provozov�n�, kter� jsou vyvinuty v~m���tku umo��uj�c�m
       jejich zaveden� v~p��slu�n�m hospod��sk�m odv�tv� za ekonomicky
       a~technicky p�ijateln�ch podm�nek a~z�rove� jsou nej��inn�j��
       v~dosahov�n� vysok� �rovn� ochrany �ivotn�ho prost�ed� jako celku`` 

\new{ve �tvrt� verzi je nov� uvedena minim�ln� ,,utilance``}
{Uveden� minim�ln�ho vyu�it�ho pod�lu sv�tla ze sv�tidla m���c�ho na komunikaci
 (vozovku, chodn�k) m� za �kol vylou�it pou�it� sv�tidel nevhodn�ch 
 pro dan� ��el a~tak� zajistit uveden� tohoto pod�lu v~projektu. Pokud by
 pod�l byl men�� ne� zde stanoven� (s~lep�� technikou m��e b�t i~vy���), 
 doch�zelo by ke zbyte�n�mu sv�teln�mu zne�i�t�n� vinou osv�tlov�n� ploch, 
 kter� p��mo osv�tleny nemusej� b�t v�bec 
 nebo posta�uje jejich osv�tlen� velmi slab�, zbytkov�, 
 jak� poskytuj� i~dokonaleji sm�ruj�c� sv�tidla. 
Zde navr�en� pod�l vyu�it�ho sv�tla se u~dobr�ch projekt� dosahuje u� dnes,
leckdy i~vy���. Pro podporu vyu��v�n� nejlep�� dostupn� techniky je ��douc�
nejlep�� projekty, 
kde je pod�l sv�tla dopadaj�c�ho mimo c�lovou plochu je�t� v�ce 
minimalizov�n, zve�ej�ovat a~zde uveden� limity v~n�vaznosti na to �asem
zp��snit.
}

\item
U~nov�ch soustav, kter� budou m�t mo�nost kontinu�ln� regulace sv�teln�ho toku,
je skute�n� mo�n� sv�tit v�dy jen tak mnoho, jak vy�aduje n�jak� norma. Sv�tit
v�ce ne� je pot�ebn� by znamenalo zbyte�n� sv�teln� zne�i�t�n� (a~ov�em 
i~pl�tv�n� elekt�inou). 

Soustavy bez takov� hi-tech regulace se ale stav� p�edimenzovan�, aby i~na
konci sv� �ivotnosti, s~po�kozenou optikou a~star�mi v�bojkami sv�tily tak
mnoho, jak je po�adov�no. Ustanoven� tohoto bodu p�ipou�t�, �e na za��tku 
sm�j� sv�tit v�ce (obvykle nejv�� o~t�icet procent). 

Je nutn� podotknout, �e v~obvykl�ch p��padech neexistuj� ��dn� bezpe�nostn�
normy, po�aduj�c� venkovn� osv�tlov�n�. Jde pouze o~doporu�en�, jak je vhodn�
to �i ono osv�tlovat. Neexistuje obvykle ��dn� povinnost osv�tlov�n�.
Ve venkovn�m prost�ed� je toti� v~noci venku vid�t i~bez um�l�ho osv�tlen�,
jedin�, co je skute�n� nutn� um�l�m sv�tlem ozna�it, jsou ne�ekan� p�ek�ky
jako do�asn� v�kopy nebo bari�ry na cest�, 
u~kter� jinak u�ivatel� p�edpokl�daj�,
�e je hladce pr�choz�.
Ostatn� ani takov� obecnou povinnost osv�tlovat ter�n nikdo ani m�t nem��e,
pokud na takovou �innost nedost�v� od st�tu prost�edky --  
za existenci krajiny a~p��rodn� noci, kter� na n� ve�er padne, nen� zodpov�dn�,
na rozd�l od sv� budovy a~t�eba chodeb bez denn�ho sv�tla v~n�.

Mohlo by b�t vhodn� uv�st v~p�edpisu i~v�slovnou horn� hranici p��pustn�ho
pr�m�rn�ho jasu ter�nu: nap�. pro silnici rovnou jedn� kandele 
na metr �tvere�n� (tak vysok� jasy se nap�. v~Brn� neu��vaj� nikde!). 
T�m se postav� hr�z trval�mu r�stu jas� doporu�ovan�ch 
technick�mi normami, jak se vyv�jej� b�hem desetilet�. 

\new{}{Zvolen byl ale liber�ln� p��stup, toti� limitov�n� jen 
t�ch jas�, kde bezpe�nostn� normy nepo�aduj� v�ce. Spousta 
technick�ch doporu�en� toti� v�t�� hodnoty uv�d�, za bezpe�nostn� 
normy je ale pova�ovat rozhodn� nelze. Ve skute�nosti zbyte�n� vysok� jasy 
p�edm�t� v~zorn�m poli p�edstavuj� bezpe�nostn� riziko pro dopravu, 
nejen obecn� po�kozov�n� �ivotn�ho prost�ed�.
I~proto je ��douc� je omezit alespo� na �rove� jas� nejv�ce osv�tlen�ch 
silnic.}

\item
Ve valn� v�t�in� p��pad� venkovn�ho osv�tlov�n� p�ipou�t�j� 
i~technick� (nez�vazn�) normy, �e se sv�teln� tok m��e v~noci sn��it a�
na �tvrtinu toho, kter� se pou��v� zve�era. Technicky je snadno mo�n�,
pomoc� f�zov� regulace, sn��it sv�teln� tok z~v�bojek 
alespo� na �ty�icet procent. Jde o~to, aby se takov� regula�n� syst�my 
za�aly alespo� n�kde nucen� ���it. D�ky jejich rentabilit� (kv�li kter�
jich rychle p�ib�v� nap�. v~Brn�) se pak jist� uplatn� i~v~t�ch m�stech, kde
se by se jinak osv�tlovac� soustava nerekonstruovala. 

Ustanoven� nenut� k~instalaci drah�ho technick�ho za��zen� 
ka�dou vesni�ku. Ono toti� lze po�adavk�m tohoto bodu vyhov�t i~pouh�m 
vyp�na�em, ovl�dan�m t�eba sp�nac�mi hodinami, a� u� uplatn�n�m na v�echny lampy,
nebo jen na n�kter� z~nich (mohou se nap�. ponechat v~�innosti lampy na
k�i�ovatk�ch). 
\end{mylist}

\point{} 
Limit 1500 lumen� je zde proto, aby se p��sn� po�adavky na sm�rov�n� sv�tla
net�kaly nap�. slab� ��rovky, kterou si n�kdo pov�s� nad dv�r. V��e limitu ale
��k�, �e u� 100W ��rovku by rad�ji m�l u�ivatel um�stit pod pat�i�n� st�n�tko,
jednozna�n� pak zdroj vydatn�j��. 

Nad limitem 1500 lumen� jsou jednozna�n� v�echny vysokotlak� v�bojov� zdroje,
kter� v�dy, pokud nejsou spr�vn� clon�ny, p�sob� nep�ijateln� osln�n�. 

Vyjmut� slab�ch sv�teln�ch zdroj� z~po�adavk� jejich pln�ho clon�n�
vznik� mo�nost pro jejich pou�it� coby sv�teln�ch ozdob. Rozum� se, �e jako
ozdoby, neru��c� p�i sledov�n� sv�ho okol�, 
se v~praxi uplatn� sp��e sv�teln� zdroje 
n�kolikr�t slab�� ne� je povolen� limit. 

Definice sv�teln�ho m�sta je arbitr�rn�, lze ji jist� upravit, t�eba dle
zvyklost� z~technick� praxe.


\point{} Billboardy \new{by}{} 
jist� krom� po�adavku, aby sv�tlomety na n� m���c�
nemohly sv�tit do nebe, \new{mohly vy�adovat i~limit na sv�j jas. Jak vysok�,
o~tom je nutno se poradit 
se zahrani�n�mi odborn�ky na prevenci sv�teln�ho zne�i�t�n�.}
{vy�aduj� i~limit na sv�j jas. Navr�en� vztah pro nejmen�� 
billboardy (�i v�v�sn� �t�ty a~jin� reklamy) d�v� hodnotu sv�tivosti podobnou, 
jako je p��pustn� pro v�esm�rov� sv�t�c� zdroje se sv�teln�m tokem 
1500 lm. Pro v�t�� billboardy se povolen� sv�tivost zvy�uje 
a~povolen� jas zmen�uje a� k~limitu 
platn�mu pro osv�tlovan� plochy obecn�. 

I~takov�, zd�nliv� skromn� sv�tivosti a~jasy reklamn�ch ploch mohou
v�znamn� zv��it  z�vojov� jas �i tzv. prahov� p��r�stek na
komunikac�ch s~velmi  kvalitn�m ve�ejn�m osv�tlen�m, kter� samy 
osl�uj� jen velmi m�lo. Stanovit ni��� limity ale u� 
nen� p�i dne�n�m stavu techniky vhodn�, neb ty uveden� se daj� 
doc�lit pr�v� s~pou�it�m t�ch nejslab��ch z��ivek. Sou�asn� jde 
o~hodnoty dost vysok� na to, aby se b�hem setm�n� velmi zvedla 
n�padnost reklamn�ch ploch oproti stavu p�es den. Pro reklamy 
a~jin� informa�n� tabule um�st�n� daleko od elektrick�ch s�t� 
uveden� limity umo�n� snadn� osv�tlov�n� pomoc� fotovoltaick�ho
za��zen�, budou tedy v�hodn� pro m�stn� podnikatele neopl�vaj�c� 
pen�zi.  
}

Je ot�zkou, zda v~p�edpisu neuv�st i~d�razn� doporu�en�, �e tabule 
(zejm�na zevnit� prosv�tlen�, ur�en� hlavn� k~no�n�mu pou�it�) 
maj� m�t sv�tl� n�pisy na temn�m pozad�. Sv�teln� zne�i�t�n�, v�. osl�ov�n�
�idi��, tak lze v�znamn� sn��it. \new{}{Na druh� stran�, limit pro jasy 
pouta�� k~takov� variant� vyb�z� ji� s�m: p�i zmen�en� sv�tl�ch ploch 
lze jejich jasy a~tedy i~n�padnost zv��it.}



\point{} Z�kaz pou��v�n� sv�tlomet� m���c�ch do nebe 
p�inese okam�itou �levu velk� spoust� lid�, sn���
i~riziko pro dopravu pozemn� a~leteckou. 

\point{} Osv�tlov�n� budov pro sm�rem dol� nen� 
nijak omezeno\new{(a� by jist� mohlo b�t, 
t�eba pokud jde o~jas nebo dobu)}{}, ani pro komer�n�
��ely\new{}{, jen hodnotou nejvy���ho p��pustn�ho jasu}. 

U~budov, u~kter�ch existuje konsensus architekt�, 
�e si ve�ern� sv�teln� zd�razn�n� n�kter�ch sv�ch ��st� zaslou��, 
nen� �asto nutn� dne�n� zp�sob jejich osv�tlov�n� radik�ln� m�nit.
Je ale nutn� zabr�nit, aby proud sv�tla z~reflektor� �el kolem budovy
do ovzdu��. To je u�ite�n� i~proto, aby v~kaln�m vzduchu nevznikaly
ne��douc� ,,ocasy`` kolem budovy. Fakticky po�adavek tohoto bodu znamen�, 
�e p�estane b�t mo�n� zespodu jednodu�e zal�t sv�tlem nap�. �pici kostela.
Podrobn�j�� vysv�tlen� rozumnosti tohoto po�adavku viz nap�. 
\h{svetlo.astro.cz/slavnostni}. 

\new{Je ot�zka, zdali po�adavek na tlumen� osv�tlen� budov po p�lnoci,
�i sn�ze na jeho vypnut�, nem� b�t zcela obecn�. Pra�sk� hrad, jeho�
osv�tlen� se vyp�n� o~p�lnoci SE�, je v~tomto
p��pad� moudr�m vzorem. J� jsem tento po�adavek to n�vrhu zat�m neza�adil,
aby n�vrh ne�el nad r�mec, kter� m�li k~dispozici poslanci p�i zva�ov�n�
dopln�n� z�kona o~prevenci sv�teln�ho zne�i�t�n�. Je to ale asi po�adavek
velmi st��zliv� a~v�eobecn� prosp�n�.}
{Po�adavek na vypnut� �i tlumen� osv�tlen� 
nejpozd�ji o~m�stn� p�lnoci byl do n�vrhu 
za�azen a� na podzim 2002 -- vzorem pro to je osv�tlov�n� Pra�sk�ho 
hradu. Jeho za�azen� oproti n�vrh�m, kter� m�la k~dispozici 
poslaneck� sn�movna o~rok d��ve, je p�dn� zd�vodn�no jedn�n�m prvn�ho 
sv�tov�ho sympozia (Kol�n nad R�nem, kv�ten 2002) 
o~vlivu sv�tla, hlavn� no�n�ho, na zdrav�, viz
\h{www.uni-koeln.de/symposium2002}.}

%\end{multicols}

\art{�zem� se zvl�tn� ochranou}

%\begin{multicols}{2}

\point{} --

\point{} Ochrann� �zem� by mohla b�t vhodn� vyhl�ena i~kv�li ochran�
p��rodn�ch rezervac� a~n�rodn�ch park�. Vy�aduje to ale iniciativu ze
strany jejich spr�vc�.

\point{} Nechat informov�n� na tom, kdo m� na rychl�m sn��en� sv�teln�ho 
zne�i�t�n� hlavn� z�jem, je ��eln�. 
Ostatn� mus� v�ci stejn� v�novat mnohem v�ce
�sil�, ne� jen ozn�mit provozovatel�m venkovn�ho osv�tlen� skute�nost, �e maj�
uv�st sv� soustavy do �ty� let do souladu s~\�~1.

\point{} Mo�nost obce po�adovat to, co je uvedeno v~n�sleduj�c�m paragrafu,
je jej�m n�strojem pro zamezen� nefunk�n� a~obt�uj�c� no�n� sv�teln� reklamy
v~pozdn�ch no�n�ch hodin�ch. Je tak� nejsnaz��m n�strojem, jak p�im�t 
k~n�prav� v~kone�n� lh�t� jin� subjekty na teritoriu obce. 


\art{Dal�� na��zen� vztahuj�c� se k~ochrann�m �zem�m}

%\begin{multicols}{2}

\point{} �ty�i roky jsou dostate�n� velkorys� lh�ta, d�vaj�c� nad�ji 
na �sp�ch takov�ch pilotn�ch projekt�.

\point{}
 Limit 15 cd / 1000 lm je m�rn� voln�j�� 
 ne� limit organizace CIE pro typ sv�tidel Cut-Off. 

V�ta o~dohod� je ��eln� proto, aby bylo mo�n�
alokovat dostupn� finan�n� prost�edky tak, �e se sn��� sou�asn� sv�teln�
zne�i�t�n� co nejv�ce. Pl�n na sn��en� sv�teln�ho zne�i�t�n� by ostatn�
m�l b�t vypracov�v�n spole�n� s~instituc�, kv�li kter� je ochrann� �zem�
vyhl�eno.


\point{} 
 Tato v�ta o~zhas�n�n� reklamn�ch tabul� pozd�ji v~noci by jist� mohla platit
 pro cel� �zem� republiky. Zv��ila by se t�m nezanedbateln� nap�. bezpe�nost
 dopravy v~noci. Pokud se takov� po�adavek nestane celoplo�n�m, 
 pak by vyu�it� tohoto odstavce by mohlo b�t dobr�m d�vodem proto, aby
 takov�m ochrann�m �zem�m byl vyhl�en nap�. pruh kolem n�jak� d�lnice. 

\point{}
 Mo�nost up��t v�hodnou sazbu elekt�iny pro ve�ejn� osv�tlen� je sp��e
 psychologick�m v�stra�n�m znamen�m, ne� �e by se m�la re�ln� uplat�ovat. 
 V~principu je ale jej� uplatn�n� mo�n�, a� ne p��mo�ar�. Je asi asi snaz��,
 ne� kdyby pen�n� sankci m�la uvalit obec v~p�enesen� p�sobnosti 
 na obec samu. Je to sankce pom�rn� slab�, vzhledem k~nep��li� velk�mu rozd�lu
 sazeb (alternativou je toti� vyu��v�n� levn� sazby pro no�n� elekt�inu) 
a~vzhledem k~pomal� sv� p�sobnosti (nikoli jednor�zov� platba). Jej� uplatn�n�
 by ale vyvozovalo ��inn� postupn� tlak 
 na realizaci n�pravy ve�ejn�ho osv�tlen�.

\enlargethispage{10mm}

\subsection*{Ad P��loha\old{ 1}: Seznam ochrann�ch �zem� dle \�~2 odst. 2
}
\addcontentsline{toc}{subsection}{Seznam ochrann�ch �zem�}

Dosavadn� seznam zahrnuje jen instituce, kter� se v�nuj� rozs�hl� �innosti
vy�aduj�c� co nejmen�� sv�teln� zne�i�t�n� a~sou�asn� maj� pracovn�ky,
kte�� mohou a~jsou ochotni pom�hat p�i n�prav� sou�asn�ho stavu venkovn�ho
osv�tlen� v~okol� instituce. 

\vfill

\JH \\
\new{21. dubna 2002,1. ��jna 2002}{8. listopadu 2002}


\end{document}
