%Document generated by wvWare/wvWare version 0.6.4
%wvWare written by Caolan.McNamara@ul.ie
%http://wvware.sourceforge.net
%
\documentclass[12pt]{article}
\usepackage{czech}
\usepackage{times}
\input symb_jh.lt
\input mypdfnb.lt
\input myhtml.lt

%begin{latexonly}
\newcommand{\�}{{\fontfamily{ptm}%\fontseries{b}
 \selectfont �}}
%end{latexonly}

\begin{htmlonly}
\newcommand{\�}{�}
\end{htmlonly}

\renewcommand{\mc}[1]{
\bgroup \itshape -- za��tek koment��e:

#1

-- konec koment��e
\egroup
}

\newcommand{\novytext}[1]{{\bfseries #1 }}

\newcommand{\vyp}{\par \textbf{Doporu�uji vypustit}}


\renewcommand{\theparagraph}{(\arabic{paragraph})}
\newcommand{\point}[0]{\vspace{-0.4\baselineskip}%
 \stepcounter{paragraph}\paragraph{\theparagraph}}

%\usepackage[normalem]{ulem}
\usepackage{geometry}
\geometry{lmargin=2cm,rmargin=2cm}

\setlength\parindent{0pt}
\setlength{\parskip}{\baselineskip}
\begin{document}



\textbf{\MakeUppercase{N�vrh}}


\mc{Komentovan� (koment��e jsou vyzna�en� kurz�vou)}

Na��zen� vl�dy

ze dne ... 2002

kter�m se stanov� podm�nky ochrany p�ed sv�teln�m zne�i�t�n�m


Vl�da na�izuje podle � 55 odst. 1 z�kona �. 86/2002 Sb., o~ochran�
ovzdu�� a~o~zm�n� n�kter�ch dal��ch z�kon� (z�kon o~ochran� ovzdu��),
(d�le jen ,,z�kon``):


\mc{P�ipom�nkovan� n�vrh na��zen� vych�z� z~podklad�,
kter� jsem p�ipravil pro M�P skrze sv� pracovi�t� j�.
Je proto p�irozen�, �e m� pozn�mky jsou
pon�kud d�kladn�j�� a~del��, neb si uv�domuji v�echny souvislosti 
a~z�ludnosti pravidel pro sni�ov�n� sv�teln�ho zne�i�t�n�, jak plat� 
v~mnoha m�stech na sv�t� a~jak by m�la platit i~u~n�s.

��st komplikac� jsem nepochybn� zp�sobil t�m, �e jsem ony podklady
p�edal a~i jejich dal�� p�edan� verze udr�oval v~t�m�e duchu, jak je
dostala ji� poslaneck� sn�movna. Pravidla se v~onom zn�n� velmi t�sn�
dr�ela osv�d�en�ch pravidel a~jejich zn�n�, tak, jak jsou obsa�ena
v~z�konech italsk�ch region� Lombardie a~Marche.

Dikci z�kona, kter� uv�d� povinnost vl�dy stanovit
,,m�sta a~prostory, kde nesm� doch�zet k~v�skytu sv�teln�ho
zne�i�t�n�``, formulace pravidel ale dost p�esn� neodpov�dala. Z�kon
toti� touto formulac� vol� po stanoven� v�jime�n�ch m�st, kde a~kam se
skute�n� nem� v~noci v�bec sv�tit. Takov� m�sta existuj�,
p�edev��m jde o~zvl�t� chr�n�n� �zem� men��ho rozsahu dle z�kona 
o~ochran� p��rody. Precedentn� z�kony a~prov�d�c� p�edpisy k~nim jinde ve
sv�t� s~obecn�m zaveden�m takov�ch m�st, kde je jak�koliv no�n� sv�cen�
ne��douc�, nepo��taj�, v~tomto ohledu je pot�eba pravidla
platn� pro Lombardii u~n�s doplnit. (Na druh� stran�, �zem�, kde je
sv�cen� zak�z�no, ji� vyhl�ena v~USA a~Kanad� jsou, a~jsou turisticky velmi
popul�rn� jako o�zy skute�n� no�n�ho prost�ed�.)

Navr�en� zn�n� na��zen� se sna�� (je�t� krkolomn�ji ne� m� p�edlohy)
formulaci z�kona ,,kde nesm� doch�zet k~v�skytu sv�teln�ho
zne�i�t�n�`` pou��t n�jak na v�t�inu �esk�ho �zem�. To vede ke zmaten�,
snaze vypustit n�kter� plochy (��m� by vznikla komplikovan� mozaika
ploch, kde je sv�cen� regulov�no, a~takov�ch, kde neplat� pravidla
��dn�) i~p��mo nesmysln�m formulac�m pravidel (jako �e n�kter� sv�cen�
zamezuje v�skytu sv�teln�ho zne�i�t�n�). Lze to napravit stanoven�m
skute�n�ch (plo�n� velmi omezen�ch) m�st, kde se skute�n� lok�ln�
sv�teln� zne�i�t�n� vylou��.

Na navr�en�m zn�n� je t� zn�t, �e bez hlub��ho porozum�n� kop�ruje
n�kter� v�ty precedentn�ho z�kona platn�ho v~Lombardii. Naopak,
skute�n� ��inn� pravidla obsa�en� v~onom z�kon� modifikuje tak, �e
��inku pozb�vaj�. P�itom nen� ��dn� d�vod k~jejich modifikaci, neb
nebyly za dobu, kdy v~Lombardii plat�, publikov�ny ��dn� p��pady, kdy 
by jim nebylo mo�n� vyhov�t, nebo post�ehy o~jejich nedostate�nosti.

P�ipom�nek k~n�vrhu m�m hodn�, a� se celek st�v� nep�ehledn�m.
P�ipravil jsem proto t� upraven� zn�n� n�vrhu na��zen�, kter� m�
obdobnou strukturu, je ale prost� v�cn�ch nedostatk�, pokud jde
o~��innou ochranu no�n�ho prost�ed� (tedy ochranu p�ed sv�teln�m
zne�i�t�n�m). Od precedentn�ch z�kon� platn�ch v~Lombardii a~Marche 
a~prov�d�c�ch p�edpis� k~se odchyluje jen v~t�ch p��padech, kdy nelze
ulo�it v~prov�d�c�m p�edpisu povinnosti, kter� by musel ulo�it u� s�m
z�kon. Tak� k~nim p�id�v� nov� kvantitativn� limity pro
osv�tlov�n�, jak vyplynuly ze v�ech t�� leto�n�ch ve�ejn�ch evropsk�ch setk�n�
(v�deck�ch konferenc�), zam��en�ch na sni�ov�n� sv�teln�ho zne�i�t�n� --
na nich jsem byl jako jedin� �esk� p�edn�ej�c� a~��astn�k.

Upraven� zn�n� p�ikl�d�m a~k~n�mu t� podrobn� zd�vodn�n�, pro� jeho
ustanoven� zn�j� pr�v� tak. Domn�v�m se, �e jak�koliv v�cn� zm�ny 
v~n�m uveden�ch pravidel by vy�adovaly tak� podrobn� zd�vodn�n� op�en� 
o~precedenty z~praxe ochrany no�n�ho prost�ed� jinde ve sv�t� nebo o~jin�
publikace.

Jan Hollan, Hv�zd�rna v~Brn�, 16. prosince 2002
}

\bigskip

� 1

P�edm�t �pravy



\begin{enumerate}

\item
T�mto na��zen�m se stanov�
\begin{enumerate}


\item

m�sta a~prostory, kde nesm� doch�zet k~v�skytu sv�teln�ho zne�i�t�n�,
\item

�innosti, na kter� se vztahuje povinnost podle � 3 odst. 10 z�kona,
\item

opat�en� ke sni�ov�n� nebo p�edch�zen� v�skytu sv�teln�ho zne�i�t�n�,
\item

limity stanovuj�c� horn� mez sv�teln�ho zne�i�t�n�.
\end{enumerate}


\item
Toto na��zen� se nevztahuje na sv�tlo emitovan� um�l�mi zdroji sv�tla
\begin{enumerate}


\item

um�st�n� mimo vn�j�� ovzdu��,

\mc{P�i doslovn�m ch�p�n� bodu by to bylo samoz�ejm�: sv�tlo
,,um�st�n�`` mimo vn�j�� ovzdu�� tam prost� v�bec nen�...
Ani p�i n�hrad� p��vlastku za takov�, kter� by se vztahoval ke zdroj�m 
m�sto ke sv�tlu (tj. za ,,um�st�n�mi``)
 ustanoven� nen� ale pot�eba, vypl�v� ze z�kona sam�ho (\�~1, odst. 1, bod a);
 na druh� stran� by bylo mo�n� z�kon a~na��zen� sn�ze obch�zet nap�. um�st�n�m
 siln�ho, do nebe m���c�ho sv�tlometu pod st�e�n� okno,
 kdyby tato explicitn� formulace v~na��zen� z�stala. \vyp}

\item

odra�en� od~povrch� ve vn�j��m okol� zdroje sv�tla, s~v�jimkou povrch�,
kter� jsou neodd�litelnou sou��st� osv�tlovac�ho t�lesa,

\mc{Takov� sv�tlo �asto v�raznou �jmu no�n�mu �ivotn�mu prost�ed�
p�in��. Uveden� formulace by zt�ovala a� vylu�ovala mo�nost regulovat
intenzitu osv�tlen� povrch�, zejm�na s~ohledem na to, jsou-li tmav�
nebo sv�tl� (sv�tl� fas�dy �i billboardy lze osv�tlovat slab�ji pro
dosa�en� stejn� n�padnosti jako p�i osv�tlen� povrch� tmav�ch). \vyp}

\item

pou��van� pro ��ely zaji�t�n� bezpe�nosti leteck� dopravy, obrany
a~bezpe�nosti st�tu,

\mc{Doporu�uji z��it v�jimku na sv�telnou signalizaci, ale roz���it
obecn� na celou dopravn� signalizaci; d�le doporu�uji slou�it v�jimku 
s~tou upravenou, kter� je uvedena jako posledn� odstavec tohoto
paragrafu, viz v�sledn� zn�n� za n�m.}

\item

pou��van� kr�tkodob� p�i slavnostn�ch p��le�itostech,

\mc{V�jimka je zbyte�n�, neb takov� osv�tlen� m��e b�t realizov�no bu�
tak slab�mi sv�teln�mi zdroji, �e se na n� vztahuje v�jimka z~po�adavku
na sm�rov�n� sv�tla jen do doln�ho poloprostoru, nebo nemus� b�t
v~provozu v~pln� intenzit� po 23. hodin�. �patn� sm�rovan� siln� sv�tlo,
kter� by takto bylo vylou�eno z~regulace, �asto p�edstavuje ohro�en�
bezpe�nosti dopravy. Uveden� gener�ln� v�jimky v~tomto paragrafu by
obc�m vzalo mo�nost nebezpe�n� �i velmi ru�iv� osv�tlen� zak�zat. \vyp}


\item

pou��van� osobami na vlastn�m pozemku nebo nemovitosti, k~��el�m
nesouvisej�c�m s~podnik�n�m.

\mc{Nen� ��dn� d�vod, pro� by povinnost vyhnout se sv�teln�mu
zne�i��ov�n�, tj. sv�cen� do nepat�i�n�ch sm�r�, zvl�t� pak do nebe,
a~sv�cen� nesmysln� siln�mu, nem�la platit pro v�echny a~v�ude. Pr�v� na
ob�any je sm�rov�n velk� tlak osv�tlovac�ho pr�myslu a~obchodu, aby
si instalovali siln� venkovn� osv�tlen�. Takov� �patn� sm�rovan�
osv�tlen� �asto velmi ru�� sousedy a~nem� ��dn� opodstatn�n�. Ve
skute�nosti naprost� v�t�in� ob�an� sta�� v�jimka, kter� povoluje
nesm�rovan� sv�cen� zdroji vyd�vaj�c�mi sv�teln� tok pod 1500 lm -- to
jsou ��rovky v�konu do 100 W a~v�echny kompaktn� z��ivky dostupn�
v~obchodech. Ob�an�, kte�� na sv�ch pozemc�ch sv�t� vysokotlak�mi
sod�kov�mi v�bojkami, si osv�tlen� objedn�vaj� od firem a~pro ty nen�
probl�m je navrhnout a~instalovat tak, aby sv�teln� zne�i�t�n� bylo
minimalizov�no. \vyp}

\end{enumerate}


\item

Toto na��zen� se d�le nevztahuje na zdroje sv�tla emitovan� mobiln�mi
zdroji zne�i��ov�n� ovzdu�� podle � 4 odst. 2 z�kona.

\mc{V jednom ohledu by se vztahovat m�lo, toti� po�adov�n�m u��v�n�
jen potk�vac�ch sv�tel v~t�ch �sec�ch vozovky s~nejvy��� povolenou
rychlost� 50 km/h nebo ni���, kde d�lkov� sv�tla mohou velmi
ru�it. To m��e b�t p��pad, kdy sv�tlomety m��� zrovna do
zvl�t� chr�n�n�ch �zem� (nap�.
p��rodn�ch rezervac�), a~je to jist� p��pad obytn�ch �tvrt� v~obc�ch.
Dosavadn� �prava v~silni�n�m z�kon� nech�v� rozhodov�n� jen na �idi��ch.

Doporu�uji odstavec slou�it s~p�edchoz�m odstavcem a~upravit zn�n�
v�sledn�ho odstavce 2 na:

\novytext{
Toto na��zen� se nevztahuje na sv�telnou signalizaci
pro ��ely zaji�t�n� bezpe�nosti dopravy, obrany a~bezpe�nosti st�tu
a~na vybaven�
mobiln�ch zdroj� zne�i��ov�n� ovzdu�� podle \�~4 odst. 2 z�kona.
pou��van� povinn� dle zvl�tn�ho p�edpisu\footnote{Z�kon �. 361/2000 Sb.
o~provozu na pozemn�ch komunikac�ch a~o~zm�n�ch n�kter�ch z�kon�}.
}

}

\end{enumerate}

\bigskip

� 2

Z�kladn� pojmy



Pro ��ely tohoto na��zen� se rozum�
\begin{enumerate}


\item

sv�teln�m zdrojem -- um�l� zdroj emise sv�teln�ho z��en�,
\item

do�asn� pou��van�m sv�teln�m zdrojem -- sv�teln� zdroj pou��van� po
�asov� omezenou dobu, nejv��e po dobu �esti m�s�c�,
\item

sv�teln�m m�stem \textbf{--} kruhov� oblast s~maxim�ln�m polom�rem dva
metry, ve kter� je um�st�n jeden nebo v�ce sv�teln�ch zdroj�,
\item

osv�tlovac�m t�lesem -- za��zen�, obsahuj�c� sv�teln� zdroj a~sou��sti
slou��c� k~upevn�n� a~ochran� sv�teln�ho zdroje,\textit{ }jeho� ��elem
je vyza�ov�n�, filtrace nebo p�em�na sv�tla poch�zej�c�ho z~jednoho nebo
v�ce sv�teln�ch zdroj� (sv�tidlo). Osv�tlovac� t�leso m��e b�t sou��st�
ucelen� osv�tlovac� soustavy,
\item

osv�tlovac� soustavou -- soustava osv�tlovac�ch t�les navz�jem~technicky
v�zan�ch (nap�. pouli�n� osv�tlen�),

\mc{Aby se nemuselo v~dal��m textu uv�d�t v�dy ,,osv�tlovac� t�leso
nebo osv�tlovac� soustava``, je pot�eba do definice doplnit i~mo�nost,
�e se soustava skl�d� z~jedin�ho t�lesa: ,,-- \emph{samostatn� osv�tlovac�
t�leso nebo} soustava...``.

Upraven� zn�n� bodu tedy doporu�uji takov�:

\novytext{osv�tlovac� soustavou -- samostatn� osv�tlovac� t�leso nebo soustava
osv�tlovac�ch t�les navz�jem technicky v�zan�ch (nap�. uli�n�
osv�tlen�),
}
}

\item

sou�asnou instalac� osv�tlovac� soustavy nebo osv�tlovac�ho t�lesa --
instalace proveden� a~dokon�en� anebo prokazateln� smluvn� nabyt� p�ed
dnem nabyt� ��innosti tohoto na��zen�, v�etn�,

\mc{Vzhledem k~n�sledn�mu doporu�en� vypustit �vodn� odstavec
\�~4 p�estane tato definice b�t pot�ebn�. \vyp}

\item

novou instalac� osv�tlovac� soustavy nebo osv�tlovac�ho t�lesa --
instalace proveden� a~dokon�en� nebo prokazateln� smluvn� nabyt� po dni
nabyt� ��innosti tohoto na��zen�,

\mc{Z takov� formulace vypl�v�, �e kdy� soustava z�sk� nov�ho
vlastn�ka, mus� vyhovovat n�jak�m po�adavk�m (uveden�m v~\�~4). To je
zbyte�n�, sta��, kdy� jim budou vyhovovat v�echny pr�ce, kter� se na n�
skute�n� konaj�. Doporu�uji vypustit slova ,,nebo prokazateln� smluvn�
nabyt�``.}

\item

z�sadn� �pravou osv�tlovac� soustavy -- takov� �prava, kter� vy�aduje
obm�nu v�t�iny osv�tlovac�ch t�les soustavy a~zap���in� tak v�m�nu
osv�tlovac� soustavy jako celku,

\mc{Vzhledem k~n�sledn�mu doporu�en� vypustit adjektivum ,,z�sadn�``
v~druh�m odstavci \�~4 p�estane tato definice b�t pot�ebn�. \vyp}

\item

horn�m poloprostorem -- sm�ry nad vodorovnou rovinu prolo�enou
sv�tidlem. V~p��pad� sva�it�ho ter�nu se j�m rozum�j� sm�ry nad rovinu
rovnob�nou se~svahem, nebo nad rovinu se sklonem mezi t�mito dv�ma
krajnostmi,


\item

pln� clon�n�m osv�tlovac�m t�lesem (sv�tidlem) -- t�leso (sv�tidlo),
kter� nedovoluje p��mou emisi sv�tla do horn�ho poloprostoru.
Sch�matick� n�kres uveden v~p��loze �. 1 k~tomuto na��zen�,

\mc{Pro �vodn� p�edstavu je tato definice vhodn�, vy�aduje ale
up�esn�n�. Pln� clon�n� sv�tidla maj� toti� ji� svou definici ve sv�tov�
odborn� literatu�e. N�kres ji rozhodn� nenahrad�. �pln� definice
(srozumiteln� bohu�el asi jen odborn�k�m, nicm�n� nezbytn� pro toto
na��zen�) ��k�, �e m�rn� sv�tivost ve sm�rech do horn�ho poloprostoru
je po zaokrouhlen� na cel� ��slo jen 0 cd na tis�c lumen�
sv�teln�ho toku vyd�van�ho sv�teln�m zdrojem uvnit� nich. Takov�
definice po��t� nap�. s~t�m, �e sv�tidlo, kter� vzhledem ke sv�
konstrukci m��e vyza�ovat pouze do jednoho poloprostoru, nemus� b�t
namontov�no s~vodorovnost� (obecn� p�esnost�) lep�� ne� jeden stupe�.
Po��t� i~se sv�tidly ozdobn�mi, kde se n�jak� velmi mal� ��st sv�tla
rozpt�l� vzh�ru na konstruk�n�ch prvc�ch.

Doporu�uji druhou v�tu nahradit jin�m podrobn�j��m textem, jak jej t� uv�d�m
v~obdobn�m bodu p��lohy 1 sv�ho koment��e:

\novytext{
... do horn�ho poloprostoru;
 za sv�tidlo, kter� do takov�ch sm�r� nesv�t�, se pova�uje i~ka�d� takov�,
 jeho� m�rn� sv�tivost je v~t�chto sm�rech
 po zaokrouhlen� na cel� ��slo jen 0~cd na tis�c lumen� sv�teln�ho toku
 vyd�van�ho sv�teln�m zdrojem uvnit� nich;
 tato vlastnost sv�tidla
 a~zp�sob mont�e, p�i n�m� sv�tidlo nesv�t� do horn�ho poloprostoru,
 m��e b�t uvedena na v�robku a~v~n�vodu k~jeho pou�it� v�robn�,
 dovozn� �i dodavatelskou firmou,
 nebo je mus� v�slovn� uv�st projektant osv�tlovac� soustavy,
}
}

\mc{Za tento bod doporu�uji za�adit dal��, dopl�uj�c� definici
nejlep�� dostupn� techniky. Bli��� zd�vodn�n� viz koment�� v~\�~3.

\novytext{
\item nejlep�� dostupnou technikou -- technika definovan� v~\�~2 odst. 1
z�kona; k~datu vstupu tohoto na��zen� v~platnost se t�m v~p��pad�
osv�tlov�n� komunikac� rozum� mimo jin�, �e pod�l sv�teln�ho toku ze
sv�tidel, kter� dopad� na komunikaci, p�evy�uje hodnotu
0,2$+$0,4$\times(w\,/\,10\,$m) pro komunikace se ���kou $w \le 10\,$m 
a~hodnotu 0,6 pro komunikace �ir�� ne� deset metr�,

}

\setcounter{enumi}{10}
}


\item

��ste�n� clon�n�m t�lesem (sv�tidlem) -- t�leso (sv�tidlo), kter�
v~nezbytn� m��e dovoluje p��mou emisi sv�tla do horn�ho poloprostoru.
Sch�matick� n�kres uveden v~p��loze �. 1 k~tomuto na��zen�,

\mc{N�kres v~p��loze (plnohodnotnou verzi viz nap�.
 \h{http://amper.ped.muni.cz/light/schemata/cobra_cz.png}) rozhodn�
neilustruje ,,nezbytnou m�ru``, ale naopak velmi zne�i��uj�c� sv�tidlo.
Pokud by takov� kategorie sv�tidel m�la v~na��zen� b�t, pak by se mohla
t�kat nap�. �ty�bok�ch luceren s~dokonale sm�ruj�c� optikou, kde jedin�
sv�tlo jdouc� do horn�ho poloprostoru vznik� rozptylem na doln� ��sti
lucerny �i bo�n�ch konstruk�n�ch elementech. Alternativou je ale
kvantitativn� definice pln� clon�n�ho sv�tidla, u��van� v~odborn�
sv�tov� literatu�e. \vyp}


\item

ve�ejn�m prostranstv�m -- voln� p��stupn� venkovn� prostory v~obytn�
z�stavb� i~mimo ni, zejm�na n�m�st�, tr�i�t�, ve�ejn� komunikace,
cyklistick� stezky, stezky pro chodce, chodn�ky, parkovi�t�, parky
a~ve�ejn� zele�, sportovi�t�, n�kupn� st�ediska, n�dra��, jako� i~dal��
prostory p��stupn� ka�d�mu bez omezen�,

\item

staveni�t�m -- p��prava pozemk�, realizace staveb, ter�nn� �pravy,
rekultivace pozemku,
\item

pr�myslov�mi lokalitami -- �zem� vymezen� �zemn�m pl�nem pro pr�myslov�
nebo obchodn� ��ely,

\mc{Vzhledem ke sv�mu doporu�en� roz���it platnost na��zen� na cel�
�zem� �esk� republiky doporu�uji v��e uveden� t�i body vypustit jako
zbyte�n�.

Naopak doporu�uji za�adit definici dal��, vymezuj�c� pro ��ely na��zen�
zp�sob, jak se nahl��ej� technick� normy, kter� reguluj� osv�tlov�n�
ter�nu:

\novytext{\item bezpe�nostn�mi normami -- za n� lze pro ��ely tohoto na��zen�
pova�ovat normy EN 132 01-1 a� -3, p��padn�
�SN 36 0400, 0410 a~0411}

\setcounter{enumi}{14}
}

\item

reklamn� tabul� -- plocha ur�en� a~slou��c� k~reklamn�m ��el�m, ve
smyslu z�kona �.~40/1995~Sb., o~regulaci reklamy a~o~zm�n� a~dopln�n�
z�kona �. 468/1991 Sb., o~provozov�n� rozhlasov�ho a~televizn�ho
vys�l�n�, ve zn�n� pozd�j��ch p�edpis�,
\item

doba pl�novan� �ivotnosti osv�tlovac� soustavy nebo t�lesa -- technick�
parametr stanoven� v�robcem, ud�vaj�c� obvyklou dobu, po kterou
osv�tlovac� soustava nebo t�leso m� technick� vlastnosti umo��uj�c�
obvykl� provoz.
\end{enumerate}

\bigskip

� 3

M�sta a~prostory, kde se prov�d�j� opat�en� ke sni�ov�n� sv�teln�ho zne�i�t�n�

\mc{N�zev paragrafu je z�ejm� interpretac� \�~1 odst. 1 bodu a. Ten mluv�
o~n��em jin�m, toti� o~�zem�ch, kde je pot�eba um�l� osv�tlov�n�
zcela vylou�it.}

Ve ve�ejn�ch prostranstv�, v~pr�myslov�ch lokalit�ch, na staveni�t�ch
a~v~okoln� p��rod� se prov�d�j� opat�en� ke sni�ov�n� sv�teln�ho
zne�i�t�n� podle � 4.

\mc{Omezit opat�en� pro sn��en� sv�teln�ho zne�i�t�n� jen na n�kter�
plochy je ne��inn�, ba i~nebezpe�n�. Viditelnost na kvalitn�, tj.
i~�sporn� osv�tlen�ch ve�ejn�ch prostranstv�ch (pozd� v~noci m��e b�t
osv�tlen� n�kolikr�t slab�� ne� zve�era) m��e b�t a~�asto b�v� velmi sn��ena
oslniv�mi sv�tidly na okoln�ch soukrom�ch pozemc�ch. V��et s�m je krom�
toho velmi zvl�tn� -- pro� vynech�v� �adu v�znamn�ch zne�i��ovatel�?
Zvl�t� �kodliv�m zdrojem sv�teln�ho zne�i�t�n� b�vaj� nap�. velk�
statky stranou od obce. Sni�ovat sv�teln� zne�i�t�n� je nutn� v�ude,
vhodn� kategorizace nen� podle charakteru plochy, ale v�konu sv�teln�ch
zdroj�.

Paragraf doporu�uji p�esunout a� za n�sleduj�c� dva paragrafy, se
zm�nou jeho n�zvu na
 ,,M�sta a~prostory, kde nesm� doch�zet k~v�skytu sv�teln�ho
zne�i�t�n�``
a~aplikac� na zvl�t� chr�n�n� �zem� men��ho rozsahu dle z�kona
114/1992 Sb. o~ochran� p��rody.

Teritori�ln� vymezen� p�sobnosti obecn�ch pravidel pro sni�ov�n�
sv�teln�ho zne�i�t�n� doporu�uji uv�st a� v~prvn�m odstavci
n�sleduj�c�ho paragrafu.
 }


\bigskip

� 4

Z�sady a~opat�en� ke sni�ov�n� sv�teln�ho zne�i�t�n�

\mc{V tomto paragrafu se opakovan� uv�d� formulace ,,kter� zamezuj�
v�skytu sv�teln�ho zne�i�t�n�``. Ta m� jak�si smysl jen ve spojen�
s~ustanoven�m \�~2 odst. 2 bod a, ale ani tak ne velk�: bod konstatuje,
�e se na��zen� net�k� sv�tla rozpt�len�ho od osv�tlen�ch povrch�. St��
ale m��e ��kat, �e takov� sv�tlo nep�edstavuje sv�teln� zne�i�t�n�.
Kdokoliv, kdo m� proti lo�nici siln� osv�tlen� billboard nebo fas�du,
by se tomu vysm�l.

Formulace, u�it� nap�. v~lombardsk�m z�kon�, je ,,lehce`` odli�n�:
mluv� o~sv�tidlech �i jejich soustav�ch, kter� (samy) \emph{nezp�sobuj�}
sv�teln� zne�i�t�n�, jin�mi slovy, sv�t� jen tam, kam maj�, a~jen tak
siln�, jak je zrovna nutn�. Zamezovat zne�i�t�n� p�esto nemohou, to je
i~pak p�sobeno v~n�jak� m��e osv�tlen�mi plochami.
}

\begin{enumerate}


\item

Sou�asn� instalace osv�tlovac�ch soustav se nahrad� po uplynut� doby
pl�novan� �ivotnosti za nov� osv�tlovac� soustavy, kter� zamezuj�
v�skytu sv�teln�ho zne�i�t�n� a~vyhovuj� z�sad�m prevence sv�teln�ho
zne�i�t�n� podle odstavce 3.

\mc{Tento odstavec ��d� dv� v�ci: aby tam, kde se osv�tluje dnes,
osv�tlovalo se i~v~budoucnosti, a~aby majitel� soustav investovali do
jejich obnovy, a� uplyne pl�novan� �ivotnost soustavy (ne d��ve). Oba
po�adavky jsou nesmysln�. Z~hlediska ochrany klimatu je ��douc�, aby se
sv�tilo jen tam, kde je to nezbytn�, to �asto implikuje, �e se nov�
osv�tlen� instalovat nemus�, star� se prost� p�estane pou��vat. Druh�
po�adavek je ne��douc� t� kv�li sni�ov�n� sv�teln�ho
zne�i�t�n�: stejn� jako v~jin�ch p��padech i~zde m��e b�t finan�n�
v�hodn� soustavu rekonstruovat mnohem d��ve, s~v�razn�m sn��en�m
provozn�ch n�klad�. St�t i~jin� subjekty by m�ly vytv��et vhodn�
prost�ed�, kdy i~obce bez rezerv v~rozpo�tu mohou takov� projekty
s~u�it�m nejlep��ch dostupn�ch technologi� v~celospole�ensk�m z�jmu
realizovat pomoc� dostupn�ch �v�r�. \vyp}
 


\item

Nov� instalace osv�tlovac�ch soustav a~z�sadn� �pravy sou�asn�ch
osv�tlovac�ch soustav se prov�d�j� tak, aby zamezily v�skytu sv�teln�ho
zne�i�t�n� a~vyhov�ly z�sad�m prevence sv�teln�ho zne�i�t�n� podle
odstavce 3. 

\mc{Z�sady jsou obsa�eny i~v~jin�ch odstavc�ch. P�edev��m
ale adjektivum ,,z�sadn�`` d�v� zjevnou mo�nost u��vat dosavadn�
zne�i��uj�c� sv�tidla v~podstat� nav�ky -- kontinu�ln� v�m�nou sv�tidel
po men�in�ch. To je ostatn� b�n� zp�sob v~obc�ch s~mal�mi finan�n�mi
mo�nostmi. Pro sni�ov�n� sv�teln�ho zne�i�t�n� je naopak pot�eba, aby
zne�i��uj�c� sv�tidla vymizela z~trhu co nejd��ve, a~p�inejmen��m
n�kup zne�i��uj�c�ch sv�tidel by m�l b�t vylou�en.


Doporu�uji jin� zn�n� tohoto odstavce:

\novytext{
Ve�ker� nov� instalace osv�tlovac�ch soustav
na �zem� �esk� republiky, stejn� jako �pravy soustav dosavadn�ch,
musej� vyhov�t pravidl�m pro sni�ov�n� sv�teln�ho zne�i�t�n� dle
odstavc� 2 a� 6 tohoto paragrafu.
}

(��slov�n� odstavc� se rozum� jin� ne� dosavadn�, viz p�ehledn�
upraven� n�vrh v~p��loze.)

}

\item

Za osv�tlovac� soustavy, kter� zamezuj� v�skytu sv�teln�ho zne�i�t�n� se
pova�uj� soustavy

\mc{O ne��astn� formulaci ,,zamezuj� v�skytu...`` jsem psal ji� v��e.
Doporu�uji v�tu nahradit:

\novytext{Osv�tlovac� soustavy vyhovuj�c� pravidl�m pro sni�ov�n�
sv�teln�ho zne�i�t�n�}

s~t�m, �e �vodn� slovesa se daj� na za��tek n�sleduj�c�ch bod�}

\begin{enumerate}


\item

slo�en� z~osv�tlovac�ch t�les, kter� nesv�t� do horn�ho poloprostoru,
p�ednostn� z~pln� clon�n�ch osv�tlovac�ch t�les. Pokud to nen� technicky
mo�n� nebo se~pou�it�m pln� clon�n�ch sv�tidel ohroz� bezpe�nost,
zejm�na ob�an� nebo silni�n�ho provozu, pou�ij� se clon�n� osv�tlovac�
t�lesa tak, aby emise sv�teln�ho z��en� do horn�ho poloprostoru byla
minimalizov�na;

\mc{
Toto je velmi z�sadn� bod.

Minimalizace znamen� nesv�tit tam v�bec. Nikdy nikdo nepublikoval
ve sv�tov� literatu�e p��klad, kdy by pou�it� pln� clon�n�ch sv�tidel
nebylo technicky mo�n�, nato� aby ohro�ovalo bezpe�nost: tu ohro�uj�
sv�tidla osl�uj�c�, kter� pln� clon�n� nejsou, takov�ch p��klad� je
publikov�na �ada. I~kv�li zv��en� bezpe�nosti se v~mnoh�ch m�stech
sv�tidla clon�n� ��ste�n� nahrazuj� sv�tidly clon�n�mi pln� (dal��
d�vod krom� zv��en� kvality osv�tlen� je sn��en� provozn�ch n�klad�).

�esk� odborn� ve�ejnost byla ji� p�ed rokem vyzv�na, aby jak�koliv
p��klad, kdy by sou�asn� m�lo clon�n� sv�tidla nebylo mo�no podle
n���ho n�zoru nahradit pln� clon�n�mi; o~v�zv� v�d�la, neb n�kolik
osv�tlovac�ch expert� ji ozna�ilo jako velik�stv� (v�zva byla
doprovozena nab�dkou, �e takov� probl�m budeme �e�it s~kolegy z~dal��ch
zem�, kde maj� ji� v�t�� zku�enosti). P�esto se v~�esku takov� p��pad
doposud nena�el a~je zbyte�n� pro takov� p��pad (zcela ne�ekan�
a~nepochybn� �e�iteln�) explicitn� formulovat v�jimku.

Kdyby ale n�jak� takov� v�jimka z~po�adavku u��vat jen pln� clon�n�
sv�tidla m�la b�t mo�n�, pak mus� b�t jmenov�na autorita, kter�
o~nemo�nosti jejich pou�it� rozhodne, sv� rozhodnut� od�vodn� a~zve�ejn�.
Nep�jde jist� o~velkou agendu, autoritou by mohl b�t nap�. ministr
�ivotn�ho prost�ed� nebo ministr dopravy. Existuj�
koncep�n� zastaral� z�kony, kter� takovou autoritu jmenuj�. Nov�j��
z�kony, stav�j�c� na zku�enostech se star��mi, m�lo ��inn�mi, p�edev��m
z�kony v~italsk�ch regionech Lombardie a~nov�ji Marche, ��dn� takov�
mo�nosti v�jimek nep�ipou�t�j�, neb je to bezp�edm�tn�.

Jen detailem je, �e bod pou��v� nov� pojem, neuveden� v~\�~2, toti�
,,sv�tidlo clon�n�``.

Doporu�uji bod nahradit prost�m (a~posta�uj�c�m, vzhledem k~podrobn�mu
upraven�mu vysv�tlen�, jak� navrhuji pro \�~2)

\novytext{jsou slo�en� pouze z~pln� clon�n�ch sv�tidel}

}

\mc{Za tento bod doporu�uji za�adit dal��, po�aduj�c� u��v�n� nejlep��
dostupn� techniky. D�ky navr�en�mu dopln�n� definice uveden� v~z�kon�
povede tento bod k~uv�d�n� d�le�it�ho parametru n�vrhu osv�tlovac�ch
soustav, toti� k~uv�d�n� pod�lu sv�teln�ho toku, kter� jde na c�lovou
plochu a~kter� dopad� mimo ni:

\novytext{
\item pou��vaj� nejlep�� dostupnou techniku
}

Pro sn��en� sv�teln�ho zne�i�t�n� je minimalizace toku, jdouc�ho mimo
c�lovou plochu, velmi podstatn�. Soustav, kter� pos�laj�
v�t�inu sv�tla �patn�m sm�rem, je dnes velmi mnoho a~zcela zbyte�n�
obt�uj� ob�any nap�. sv�cen�m do oken.

\setcounter{enumii}{1}
}

\item

realizovan� tak, aby intenzita osv�tlen� osv�tlovac�m t�lesem se rovnala
minim�ln� intenzit� osv�tlen� adekv�tn� zam��len�mu ��elu osv�tlen�
a~jas osv�tlovan�ch ploch nep�ekra�oval �rove� stanovenou bezpe�nostn�mi
normami (nap��klad EN 132 01-1 a� -3, �SN 36 0400, 0410 a~0411).

\mc{Z�m�r formulace je p�kn�, probl�m je ale v~tom, �e za intenzitu osv�tlen�
adekv�tn� ��elu mohou pova�ovat r�zn� lid� velmi r�zn� hodnoty. Probl�m
je hlavn� v~osv�tlov�n� budov a~reklamn�ch ploch -- i~doporu�en�
formulovan� de facto osv�tlovac�m pr�myslem, nato� pak b�n� praxe
pou��vaj� hodnoty zcela
neadekv�tn� vysok�, i~o~dva ��dy vy���, ne� je pot�eba vzhledem ke
schopnostem neosln�n�ho lidsk�ho zraku, aby se plocha stala dostate�n�
n�padnou nebo �itelnou. Pro ��innost opat�en� je pot�eba pou��t dv�
pravidla: \\
 - aby osv�tlovan� plocha nez�skala vy��� jas ne� osv�tlovan�
plochy okoln� (v~p��padech komer�n�ho osv�tlov�n� by jinak sousedn�
podnikatel� jasy sv�ch ploch zv��ili tak�, aby konkurence nem�la
v�hodu, by� jen zd�nlivou), \\
 - a~aby nem�la vy��� jas ne� siln� osv�tlen�
ulice (pak toti� odv�d� pozornost �idi�� od toho, co jsou povinni
sledovat, a~zt�uje viditelnost dopravn�ho d�n� p�ed nimi).

Ve druh�m pravidle je praktick� pou��t jednoduch� limit
maxim�ln�ho pr�m�rn�ho jasu, toti� jednu kandelu na metr �tvere�n�. 
Limit
1\cdpms{} u��v� krom� region� Lombardie a~Marche t� region Lazio
s~hlavn�m m�stem ��mem a~je to limit pln� osv�d�en�.

Druh� probl�m formulace je ozna�en� norem pro osv�tlov�n� komunikac� za
bezpe�nostn� -- lze je za takov� pova�ovat, pokud jde o~mo�nost
pou��vat i~tak vysok� jasy a~osv�tlenosti, jak� se v~nich doporu�uj�,
ale rozhodn� nelze tvrdit, �e pou�it� ni���ch hodnot je nebezpe�n�.
Typicky jde o~�daje pro ulice, kde je maxim�ln� p��pustn� rychlost
vozidel 50 km/h a~vozidla samoz�ejm� pou��vaj� sv� sv�tlomety;
p�esto�e jde p�itom o~potk�vac� sv�tla, viditelnost dopravn� situace p�ed
vozidlem dostate�n� zvy�uj�, i~kdy� ve�ejn� osv�tlen� nen� siln�.
Podm�nkou dostate�n� bezpe�nosti je p�edev��m absence osl�ov�n�.

Z~odstavce plyne implicitn� povinnost tlumit osv�tlen� v~dob�, kdy
vyu�it� komunikac� klesne (normy tehdy p�ipou�t�j� sn��en� sv�teln�ho
toku a� na �tvrtinu, sou�asn� klesaj� po�adavky na rovnom�rnost
osv�tlen�). To ale v�t�ina �ten��� st�� tu��. Proto je nezbytn� uv�st
explicitn� povinnost vybavit nov� �i rekonstruovan� soustavy mo�nost�
z�eteln�ho sn��en� sv�teln�ho toku pozd� v~noci (nejpozd�ji po
p�lnoci).

Doporu�uji n�sleduj�c� zn�n� tohoto bodu:

\novytext{
jsou realizov�ny tak, aby
osv�tlen� c�lov�ch ploch (ve smyslu jejich osv�tlenosti �i jasu)
nep�ekra�ovalo �rove�
vy�adovanou bezpe�nostn�mi normami, pokud existuj�,
p�i absenci takov�ch norem
pak st�edn� jas c�lov� plochy nesm� p�ekro�it hodnotu 1\cdpms,
s~v�jimkou ploch uveden�ch v~odst. 4;
u~soustav neumo��uj�c�ch plynulou regulaci
 sv�teln�ho toku se p�ipou�t�,
 aby podm�nku nep�ekro�en� spl�ovaly a�
 na konci doby sv� pl�novan� �ivotnosti, s~v�jimkou
 osv�tlen� ploch uveden�ch v~odst. 4}

Explicitn� uveden� povinnosti vybavit soustavy mo�nost� nesv�tit
celou noc naplno doporu�uji jako dal�� bod:

\novytext{
\item
a~jsou vybaveny za��zen�mi schopn�mi
sn��it mno�stv� vyza�ovan�ho sv�tla
alespo� o~t�icet procent
oproti pln�mu v�konu\old{, v~dob� po dvac�t� �tvrt� hodin�};
takov� sn��en� mno�stv� sv�tla se uplat�uje,
kdy� podm�nky u��v�n� osv�tlen�ho povrchu jsou takov�,
�e bezpe�nost nen� ohro�ena.}

 }



\end{enumerate}

\item
Za osv�tlovac� soustavu, kter� zamezuje v�skytu sv�teln�ho zne�i�t�n�,
se pova�uje osv�tlovac� soustava slo�en� z~nejv��e t�� sv�teln�ch zdroj�
um�st�n�ch v~jednom sv�teln�m m�st�, jestli�e sv�teln� tok do horn�ho
poloprostoru ka�d�ho zdroje je maxim�ln� 1500~lumen.

\mc{To v~��dn�m p��pad�. Sv�teln� zne�i�t�n� p�sob� v�dy zna�n�,
zvl�t� osln�n� m��e b�t i~velmi nebezpe�n�.

Odstavec velmi kuri�zn�m zp�sobem ,,p�izp�sobil`` v�jimku z~po�adavk�
na sm�rov�n� sv�tla jen dol�, jde-li o~slab� sv�teln� zdroje, jak je
pou��v�na ve v�ech z�konech, jejich� c�lem je sn��en� sv�teln�ho
zne�i�t�n�. Limit pro slab� sv�teln� zdroje toti� de facto
zdvojn�sobil: v~jin�ch z�konech se uv�d� 1500~lm pro \emph{celkov�}
sv�teln� tok ze zdroje. Jde-li o~zdroj v�esm�rov� (nekrytou ��rovku �i
kompaktn� z��ivku), pak do horn�ho poloprostoru jde 750 lm.
Zdvojn�soben�m tohoto limitu za�ne v�jimka platit i~pro nekryt�
vysokotlak� v�bojky nejni���ch p��kon� (35~W), co� postr�d� jak�hokoliv
smyslu. Nejde pak ji� jen o~zdroje, kter� b�n� pou��vaj� ne�kolen�
ob�an� (to je vlastn�m smyslem v�jimky), jde naopak o~zdroje, kter�
nekryt� p�sob� ji� extr�mn� vysok� osln�n� a~v~�hrnu, p�i pou�it� ve
velk�ch s�ri�ch, i~v�t�inu sv�teln�ho zne�i�t�n� v~mnoh�ch obc�ch (jen
s~m�rn�m kryt�m shora se do limitu vejdou i~leckde ji� nejroz���en�j��
v�bojky o~p��konu 50 W). Pr�v� takov� zdroje je pot�eba regulovat.

Druh� vada formulace je, �e v�jimka nepostihuje v�t�� mno�stv� opravdu
velmi slab�ch zdroj�, jako je nap�. ���ra se spoustou ��rovi�ek.
Nejjednodu��� zp�sob jejich za�len�n� je stanoven� maxim�ln�ho
sv�teln�ho toku, kter� jde do horn�ho poloprostoru z~jednoho sv�teln�ho
m�sta -- p�i rozumn�m limitu pro trojici nekryt�ch sv�teln�ch zdroj�
maxim�ln�ho povolen�ho v�konu je to
3 x 750 W, stejn� limit 2250 lm by m�l pak platit i~pro libovoln� vy���
po�et zdroj� v~jednom sv�teln�m m�st�. Tak je tomu v~prov�d�c�m
p�edpisu v~Lombardii i~p��mo v~nov�j��m z�kon� v~italsk�m regionu
Marche.

I~limit 1500 lm pro nekryt� sv�teln� zdroj je dosti voln�. Existuj�
obce, kde maj� limit polovi�n� nebo i~men��, tedy mo�nost pou��vat
venku bez pat�i�n�ch sv�tidel jen slab� ��rovky, nejv��e 60W nebo jen
40W (�i kompaktn� z��ivky max. 13W). Sn��it limit na takov� hodnoty
m� b�t v~pravomoci obc�.

Doporu�uji nahradit tento odstavec zn�n�m (po p�e��slov�n� p�edchoz�ch
odstavc�:

\novytext{
Vlastnosti uveden� v~odstavci 2 nemusej� b�t dodr�eny
pro zdroje se sv�teln�m tokem nep�ekra�uj�c�m
1500 lumen�, jsou-li nejv��e t�i v~jednom sv�teln�m m�st�
nebo pokud jejich souhrnn� sv�teln� tok do horn�ho poloprostoru
 nep�ekro�� 2250 lumen� v~jednom sv�teln�m m�st�
}
}

\item
Za osv�tlovac� soustavu, kter� zamezuje v�skytu sv�teln�ho zne�i�t�n�,
se pova�uje osv�tlovac� soustava slo�en�~z~do�asn� pou��van�ch
sv�teln�ch zdroj�, kter� se vyp�naj� do~23. hodiny v�etn�.

\mc{Jist� nezamezuje sv�teln�mu zne�i�t�n�. Jako v�jimka z~po�adavk�
p�edchoz�ch odstavc� je ale v�cn� rozumn�. Formulace o~dob�, kdy mus� b�t
mimo provoz (23 h a� ...) je nedostate�n� jasn�, umo��uje obch�zen� (nap�.
op�tovn� zapnut� po p�lnoci).

Doporu�uji tento odstavec spojit s~p�edchoz�m (jde o~v�jimky ze z�kladn�ch
pravidel) a~pou��t p�esnou formulaci po�adavku:

\novytext{
a~pro takov� do�asn� pou��van� zdroje, kter� jsou vypnuty v~dob� od 23 h
do 5 h.
}
}


\item
Osv�tlen� informa�n�ch a~reklamn�ch tabul� se prov�d� osv�tlovac�mi
t�lesy, kter� zamezuj� v�skytu sv�teln�ho zne�i�t�n�, zejm�na sv�cen�m
sm�rem shora dol�. 

\mc{Nen� ��dn� d�vod, pro� by po�adavek sv�tit shora dol�, pokud jsou
tabule osv�tlen� zven��, nem�l b�t
v�eobecn�, jako je tomu v~z�konech jin�ch zem�.

Takov� tabule jsou ale osv�tlov�ny i~zevnit�, tj. b�vaj� pr�svitn�.
Stanovovat tam po�adavek na osv�tlovac� t�lesa je bezp�edm�tn�.

V~obou p��padech je existuje je�t� dal�� z�sadn� po�adavek,
toti� na omezen� jasu takov� plochy. Nejen kv�li sn��en� sv�teln�ho
zne�i�t�n� a~pl�tv�n� elekt�inou obecn�, ale t� speci�ln� kv�li
zv��en� bezpe�nosti dopravy
-- v~zorn�m poli �idi�� nemaj� b�t pokud mo�no plochy jasu v�razn�
vy���ho, ne� m� vozovka. N�vrh takov�ch limit� viz ji� m�j n�vrh
v�cn�ch ��st� Na��zen� ze z��� 2002
(nap�. \h{svetlo.astro.cz/zakon/v3_zo_sv.pdf}). Limity jsem p�edlo�il
k~diskusi sv�tov� odborn� ve�ejnosti,
kter� se zab�v� sni�ov�n�m sv�teln�ho zne�i�t�n�, a~nep�i�la mi ��dn�
nesouhlasn� reakce.

Doporu�uji upravit zn�n� odstavce takto:

\novytext{
 Osv�tlen� informa�n�ch a~reklamn�ch tabul�
sm� b�t realizov�no jen
sv�cen�m sm�rem shora dol�
nebo sv�teln�mi zdroji um�st�n�mi uvnit� tabule.
 Sv�tivost tabule nesm� p�ekro�it hodnotu 100\,cd pro tabule o~plo�e
 1\ms{} a~men��,
 st�edn� jas tabule hodnotu 1\cdpms{} pro tabule o~plo�e 1000\ms{} a~v�t��.
 Pro tabule s~plochou $S$ v~rozmez� jednoho a~tis�ce metr� �tvere�n�ch
 nesm� st�edn� jas $L$ p�ekro�it hodnotu:
 $$ L = \frac{100\cdpms}{(S/1\ms)^{2/3}}$$ 
 aneb sv�tivost $I$ hodnotu:
 $$ I~= 100\,\textrm{cd} \cdot \frac{S}{1\ms}^{1/3} $$
 M�sto t�chto vzorc� lze pou��t t� p��lohu �. 1 k~tomuto na��zen�.
 Sta��, kdy� jsou limity spln�ny p�i pohledu z~n�kter�ho
 z~obvykl�ch m�st, odkud lid� na danou tabuli hled�vaj�.
 }
}

\item
Prom�t�n� reklam na oblohu, zejm�na jako
prost�edku slou��c�ho k~p�enosu informac� reklamn�ho charakteru maj�c�
za c�l podporu podnikatelsk� nebo jin� �innosti, se~zakazuje. Prom�t�n�
vzh�ru m���c�ch oto�n�ch nebo pevn�ch svazk� paprsk� a~sv�teln�ch efekt�
s~reklamn�m nebo jin�m ��elem se zakazuje, s~v�jimkou obzvl�t�
v�znamn�ch kulturn�ch ��el� stanoven�ch m�stn� p��slu�n�m org�nem obce
v~p�enesen� p�sobnosti (d�le~jen ,,org�n obce``). Takov� prom�t�n� je
mo�n� jen se souhlasem org�nu obce.

\mc{Odstavec je pon�kud matouc�. Prom�tat lze na n�jakou plochu, nap�.
vrstvu obla�nosti, tou obloha obecn� nen�. Smyslem odstavce je z�kaz
z�m�rn�ho sv�cen� vzh�ru. Nejtypi�t�j��m p��padem, kter� se na p�elomu
tis�cilet� lavinovit� roz���il i~v~�esku, jsou pohybliv� sv�tlomety se
zpravidla v�ce svazky, kter� nesd�luj� ��dnou informaci (ani o~sv�m
majiteli), jen funguj� jako nespecifick�, zato velmi dalekonosn�
pouta�e. Jako jak�si ,,sv�teln� sir�ny``. Sporn� v�hoda pro jednoho
podnikatele (na �kor mnoha obdobn�ch podnikatel�) se tak st�v�
drastick�m po�kozen�m no�n�ho prost�ed� pro tis�ce lid�, fat�ln�m
nebezpe��m pro pt�ky, v�n�m rizikem pro dopravu. Z�m�r odstavce je
z�ejm� spr�vn�, formulaci je ale vhodn� upravit sm�rem k~jednoduchosti
a~pochopitelnosti. Ka�d� jednotliv� pou�it� sv�tlometu m���c�ho vzh�ru
(typicky na jedin� p�edstaven� v~dob�, kdy� nen� ohro�en tah ptactva) pro
um�leck� ��ely by samoz�ejm� m�lo b�t v�slovn� povoleno org�nem obce,
p�i�em� mus� b�t dolo�eno, �e u�it� sv�teln� tok nebude vy��� ne� je
nutn�. Je to pak jak�si obdoba oh�ostroje. Povolen� by m�lo b�t p�edem
ozn�meno v~region�ln�ch m�di�ch, aby se p�ede�lo strachu ob�an�, co se to
d�je.

Doporu�uji takov�to upraven� zn�n� odstavce:

\novytext{
Je zak�z�no pou��vat, pro pouh� propaga�n� ��ely, do
horn�ho poloprostoru
m���c� oto�n� nebo pevn� svazky paprsk� jak�hokoliv typu.
Pou�it� takov�ch svazk� pro jin� ��ely je mo�n� jen
s~v�slovn�m souhlasem org�nu obce v~p�enesen� p�sobnosti.
}

Krom� toho doporu�uji jeho p�esun a� za odstavce, kter� uv�d�j� pravidla, jak
osv�tlovat -- tento m� jin� charakter, toti� vylou�en� ur�it�ho druhu
sv�cen� v�bec.
}


\item
Osv�tlen� staveb a~um�leck�ch p�edm�t� se realizuje osv�tlovac�mi
soustavami, kter� zamezuj� v�skytu sv�teln�ho zne�i�t�n�,
zejm�na sv�cen�m sm�rem shora dol�, nebo pomoc� takov�ho sv�teln�ho
zdroje, aby okraj emitovan�ho sv�teln�ho svazku nep�es�hl horn� okraj
osv�tlovan� plochy; p��padn� se sv�teln� svazek po obvodu opat��
��ste�n�m nebo �pln�m clon�n�m.

\mc{P�ed ,,nebo`` nepat�� ��rka. Povinnost opat�it svazek po obvodu
clon�n�m mus� dopl�ovat podm�nku, aby svazek nep�es�hl horn� okraj
osv�tlovan� plochy, pokud nen� orientov�n v�hradn� dol� (uv�d�t 
v~na��zen� fakultativn� mo�nost je zbyte�n� a� legra�n�). Podstatn�
ov�em je, �e clon�n� m� slou�it k~tomu, aby svazek v�bec nem��il mimo
osv�tlovan� p�edm�t. Pokud se to u~sv�tlomet�, kter� nem��� strm� dol�,
toti� p�ihod�, p�edstavuj� �asto extr�mn� obt�ov�n� i~ohro�en�
bezpe�nosti dopravy a~chodc�, tedy zvl�t� �kodliv� sv�teln�
zne�i�t�n�.

V~odstavci velmi chyb� dal�� po�adavek, toti� nesv�tit na budovy
a~monumenty celou noc, nebo p�inejmen��m celou noc naplno. Takov� sv�cen�
je nesmysln�m pl�tv�n�m a~sv�teln�m zne�i��ov�n�m, rozvracej�c�m nap�.
�ivot mnoha �ivo�ich� a~rostlin, kter� v~okol� osv�tlen�ho p�edm�tu
�ij�, nemluv� o~lidech, kte�� t�m sm�rem maj� orientov�na okna lo�nic.

Je t�eba p�ipomenout, �e komer�n� osv�tlov�n� budov se rozr�st� velmi
rychle, i~komer�n� nab�dky na siln� osv�tlen� prakticky v�ech kostel�
atd. Nem�-li sv�teln� zne�i�t�n� r�st, jsou dv� mo�nosti: osv�tlen�
dal��ch budov bu� zak�zat, nebo mu d�t tak p��sn� pravidla, aby zne�i�t�n�
jimi p�edstavovan� bylo mnohem men��, ne� v~p��pad� osv�tlen�ch budov
dosavadn�ch (s~t�m, �e i~to bude b�hem let upraveno).

Krom� po�adavk� na sm�r a~�as osv�tlov�n� je podstatn� i~limit pro
mno�stv� sv�tla ve ve�ern� dob�: viz u� koment�� k~odstavci 3.

Doporu�uji proto n�sleduj�c� zn�n� odstavce:

\novytext{U~osv�tlen� budov a~um�leck�ch p�edm�t�
mus� b�t up�ednostn�ny soustavy sv�t�c� shora dol�.
Jen pokud to nen� technicky mo�n�, lze u~p�edm�t�
obzvl�tn� a~ov��en� um�leck� nebo
architektonick�
hodnoty pou��t osv�tlen� jin�ho typu. V~takov�m p��pad�
mus� okraj sv�teln�ho svazku
z�stat pod horn�m okrajem
plochy, kter� m� b�t osv�tlov�na,
 a~nesm� vybo�it z~obrysu on� budovy �i pomn�ku.
Osv�tlovac� soustava mus� b�t vybavena vhodn�m za��zen�m k~omezen� rozptylu
sv�tla mimo osv�tlovanou plochu a~mus� b�t vypnuta nebo ztlumena
alespo� o~polovinu v~dob� od 23 h do 5 h.
St�edn� jas osv�tlovan� plochy 
nem� b�t vy��� ne� st�edn� jas okoln�ch osv�tlovan�ch ploch
a~nesm� p�ekro�it 1\cdpms.
}

Takov� zn�n�, v�etn� limitu pro jas, je v~nejlep��m sou�asn�m z�kon� na
sv�t�, platn�m v~regionu Marche. P�esn�ji, tam plat� je�t� p��davn�
po�adavek, aby p�i (nouzov�m) osv�tlen� zespodu m�l sv�teln� svazek
okraj alespo� jeden metr pod horn�m okrajem osv�tlovan� plochy. Ubr�n� t�to
kvantitativn� podm�nky vych�z� vst��c po�adavk�m �esk�ch osv�tlovac�ch
technik� (a~zn�n� odstavce dle komentovan�ho n�vrhu);
praxe uk�e, zdali to nepovede k~nedodr�ov�n� t�to podm�nky v�bec.

}



\item

P�i osv�tlen� sportovi�� se uplatn� krit�ria a~prost�edky s~c�lem
zamezit emisi sv�teln�ho z��en� do horn�ho poloprostoru.

\mc{Odstavec je zcela zbyte�n�, to je samoz�ejm� povinnost ji� dle
dosavadn�ho odstavce 3.
(Vysv�tlen� pro ty, co genezi n�vrhu nesledovali: odstavec
o~takov�m osv�tlen� se vyskytuje v~z�kon� lombardsk�m. Tam je ale
proto, �e se u~osv�tlen� sportovi�� po�aduje, na rozd�l od ostatn�ch
osv�tlovac�ch syst�m� beze lh�t pro n�pravu, n�prava do dvou let -- aby
�asto extr�mn� mno�stv� sv�tla jdouc� z~takov�ch sv�teln�ch ramp na
sousedn� pozemky a~do horn�ho poloprostoru bylo omezeno vhodn�mi
p��davn�mi clonami apod. I~v~�esk�m Na��zen� by takov� celoplo�n�
po�adavek mohl b�t, nicm�n� by odporoval z�ruce, kterou dostala
poslaneck� sn�movna, kdy� z�kon projedn�vala: �e prevence sv�teln�ho
zne�i�t�n� nevyvol� ��dn� rozs�hl� n�klady, proto�e nebudou po�adov�ny
okam�it� rekonstrukce v~cel� republice. Rozhodnut� o~povinnosti
n�pravy takov�ch zvl�t� zne�i��uj�c�ch za��zen� by m�lo b�t v~rukou
obce, kter� zv�� v�echny aspekty takov�ho kroku. \vyp}


\item

Reflektory, maj�ky a~maj�kov� v�e se pou�ij� jen se souhlasem org�nu
obce.

\mc{Odstavec je st�� pochopiteln� a~nem� v~paragrafu ��dn� smysl.
 (Plat� pro n�j t� pozn�mka
v~z�vorce, jak� je uvedena u~p�edchoz�ho odstavce. Pro vysv�tlen�,
takov�mi
v�emi se v~lombardsk�m z�kon� rozum� za��zen�, jak� se v~�esku objevila
nap�. nad mnoh�mi n�dra��mi. Je podivn�, aby k~jejich instalaci d�val
zvl�tn� povolen� org�n obce. Zato je z�sadn�, aby na nich byla pouze
pln� clon�n� sv�tidla. Stejn� jako osv�tlen� sportovi��, jsou dne�n�
v�e nad n�dra��mi, ov�en� velmi �patn� sm�ruj�c�mi reflektory,
extr�mn�m zdrojem zne�i�t�n�, na rozd�l od sportovi�� ka�dove�ern�ho, ba
i~ka�dono�n�ho. Obce by m�ly m�t velk� z�jem na jejich n�prav� i~pravomoc
ji zajistit.) \vyp}


\item

Nov� osv�tlovac� soustavy v~historick�ch m�stech s~obzvl�t� v�znamnou
a~ov��enou kulturn� nebo architektonickou hodnotou, kter� nevyhovuj�
z�sad�m prevence sv�teln�ho zne�i�t�n� podle odstavce 3, mohou b�t
v~m�stech stanoven�ch org�nem obce pou�ity jen se souhlasem org�nu obce.

\mc{Odstavec d�v� obc�m pr�vo sv�tit i~nov�mi osv�tlovac�mi soustavami
 nap�. ob�an�m do oken. Je ale nep�ijateln�, aby ob�an� bydl�c�
v~historick�ch lokalit�ch byli i~v~budoucnu penalizov�ni zcela
nehistorick�m zp�sobem osv�tlov�n� (jak pokud jde o~typy sv�teln�ch
zdroj�, tak o~��dov� vy��� sv�teln� toky, kter� vyd�vaj�). Chce-li obec
m�t ve�er osv�tlen� budovy, m��e to u�init instalacemi sv�t�c�mi pod�l
fas�d dol�, kter� nesv�t� do oken ani do o�� chodc�. Ta mohou v~p��pad�
pot�eby, p��mo �i nep��mo, dostate�n� osv�tlovat i~ulici samu.
Dosavadn� praxe pou��v�n� nap�. ml��n�ch koul�, kter� zalij� sv�tlem
cel� prostor, je kontraproduktivn�: nejn�padn�j�� se st�vaj� zcela
ahistorick� koule, m�sto pozoruhodn� z�stavby.

Obec krom� toho m� mo�nost pou��t ozdobn� sv�tidla p�im��en�ho v�konu,
nep��li� osl�uj�c�, s~vyu�it�m kompaktn�ch z��ivek a� do p��konu 23 W,
dle pat�i�n� upraven�ho odst. 4. L�pe samoz�ejm� s~vyu�it�m zdroj�
je�t� slab��ch, ne� je tento limit.
Vzorem b�t nejcenn�j�� �tvrti Ben�tek, kde se
pou��vaj� jen ��dce rozm�st�n� ��rovky pod 100 W (a� ne vzorem
dokonal�m, vinou zanedban�ho sm�rov�n� sv�tla).

\vyp}

\end{enumerate}


\bigskip

� 5

�zem� se zvl�tn� ochranou

\mc{Doporu�uji nahradit adjektivum ,,zvl�tn�`` p��vlastkem
,,zv��enou``. D�vodem je navrhovan� za�azen� dal��ho paragrafu
o~zvl�t� chr�n�n�ch �zem�ch. P��vlastek ,,zv��enou`` tak� l�pe
vystihuje, o~co jde.}


\begin{enumerate}


\item

Ministerstvo �ivotn�ho prost�ed� stanov� ve V�stn�ku Ministerstva
�ivotn�ho prost�ed� �zem� se zvl�tn� ochranou p�ed sv�teln�m
zne�i�t�n�m u~objekt� stanoven�ch v~p��loze �. 2 k~tomuto na��zen�.
Provozovatel objektu, pro kter� bylo ochrann� �zem� vyhl�eno, tuto
skute�nost ozn�m� org�nu obce a~provozovatel�m sv�teln�ch zdroj�. �zem�
se zvl�tn� ochranou m��e zasahovat na �zem� ve�ejn�ch prostranstv�,
pr�myslov�ch lokalit, staveni�� i~okoln� p��rody.

\mc{Pravomoc nem��e b�t pravd�podobn� d�na ministerstvu, neb z�kon
zmoc�uje jen vl�du. P��slu�n� �zem� by tak m�la b�t pln� specifikov�na
ji� v~p��loze k~tomuto na��zen�.

Odstavec krom� toho po��t�
s~ochrann�m �zem�m d�rav�m a~tedy nefunk�n�m. Zvl�t� bolestn� by
v~tomto p��pad� byla n�dra��, kter� nejsou ve�ejn�mi prostranstv�mi,
zato nad sebou mnohdy obsahuj� extr�mn� zne�i��uj�c�, t�m�� vodorovn�
nam��en� reflektory na v��ch, s~p��mo viditeln�mi v�bojkami...

Doporu�uji proto posledn� v�tu odstavce vypustit a~prvn� pat�i�n�
upravit. V�sledn� zn�n� by pak m�lo b�t takov�to:

\novytext{Vl�da stanovuje
�zem� se zv��enou ochranou p�ed sv�teln�m zne�i�t�n�m uveden�
v~p��loze �. 2 k~tomuto na��zen�.
Provozovatel objektu,
pro kter� bylo �zem� se zv��enou ochranou stanoveno, tuto
skute�nost ozn�m� org�nu obce a~provozovatel�m sv�teln�ch zdroj�.
Pro �zem� se zv��enou ochranou plat� po�adavky tohoto paragrafu.
}
}


\item

Na �zem� se~zvl�tn� ochranou provozovatel sou�asnou osv�tlovac�
soustavu nahrad� �i uprav� tak, aby zamezovala sv�teln�mu zne�i�t�n�
a~vyhov�la z�sad�m prevence sv�teln�ho zne�i�t�n� podle \�~4 odst. 3.
Pokud �prava nen� provediteln�, provozovatel soustavu dopln� vhodn�mi
clonami, sm�ruj�c� sv�teln� tok k~zemi a~omezuj�c� m�rnou sv�tivost do
horn�ho poloprostoru na nejv��e 15 cd na tis�c lumen.

\mc{
Vzhledem k~tomu, �e odstavec m� vstoupit v~platnost a� t�i roky po
platnosti ostatn�ch ��st� na��zen�, je na m�st� pou��t formulace, �e
osv�tlovac� soustavy prost� spl�uj� dan� pravidla, ne �e od okam�iku
vstupu v~platnost za��n� (by� okam�it�) povinnost �prav.

Z�sad je v�ce ne� uv�d� \�~4 odst. 3, jde i~o~jin� odstavce
(p��slu�n� upraven�ho) doty�n�ho paragrafu.

Druh� v�ta m� m�t na za��tc�ch rozvit�ho neshodn�ho p��vlastku zjevn�
koncovky -mi.

Z~odstavce vypadla oproti p�edloze, z�konu lombardsk�mu, d�le�it�
mo�nost chr�n�n�ho subjektu dohodnout se na �e�en� s~obc�. Nap��klad na
vyp�n�n� n�kter�ch sv�tidel m�sto jejich �pravy, na �prav� n�kter�ch
zvl�t� v�konn�ch sv�tidel na emisn� limity je�t� ni��� a~naopak
voln�j��m limitu pro sv�tidla slab��, zkr�tka na zp�sobu, jak
s~dostupn�mi finan�n�mi prost�edky sn��it sv�teln� zne�i�t�n� v~dan�m
�zem� co nejv�ce.

Doporu�uji proto toto p�esn�j��, sn�ze realizovateln� a~no�n� prost�ed�
��inn�ji chr�n�c� zn�n�, s~��slov�n�m odstavc� ji� dle navr�en�ho
upraven�ho zn�n� na��zen�:

\novytext{
V�echny osv�tlovac� soustavy musej�
vyhovovat pravidl�m pro sni�ov�n� sv�teln�ho zne�i�t�n�
podle \�~3 odst. 2 a� 6.
Pokud v~u��v�n� z�stala star� sv�tidla, kter� do takov�ho stavu
nebylo mo�n� upravit, p�ipou�t� se jejich dopln�n� vhodn�mi
clonami, sm�ruj�c�mi sv�teln� tok k~zemi a~omezuj�c�mi m�rnou sv�tivost do
horn�ho poloprostoru na nejv��e 15 cd na tis�c lumen�.
 Na jin�m �e�en� se m��e dohodnout
 provozovatel sv�teln�ho zdroje nebo obec s~provozovatelem objektu,
 pro kter� bylo �zem� se zv��enou ochranou stanoveno.
}
 }


\item

Osv�tlen� reklamn�ch tabul� a~osv�tlen� informa�n�ch tabul�, kter�
nemaj� nezbytn� no�n� pou�it� zejm�na z~hlediska bezpe�nosti silni�n�ho
provozu a~�ivota a~majetku ob�an�, je po 23. hodin� zak�z�no.

\mc{Zd�razn�n� ,,zejm�na... `` mi p�ipad� nepot�ebn�. To u� sp��e
za�adit
vysv�tlivku, co je to nezbytn� pou�it�: informace o~aktivit�ch, kter�
se odehr�vaj� v~dan� dob�, �i sp��e neskon�� do p��chodu nebo p��jezdu
osob, kter� na z�klad� tabule obratem p�ijdou. Typicky, restaurace, kde
si m��e �idi� d�t k�vu, m�sto aby klimbaje jel d�l.

Doba platnosti z�kazu by m�la b�t jednozna�n�j��, aby vz�p�t� po
p�lnoci tabule nemohly b�t op�t rozsv�ceny.

Doporu�uji n�sleduj�c� upraven� zn�n� odstavce:

\novytext{Osv�tlen� reklamn�ch a~informa�n�ch tabul�, kter�
nemaj� specifick� a~nezbytn� no�n� pou�it�, je v~dob� od 23 h do 5 h zak�z�no.
}

(Adjektivum ,,specifick�`` je obsa�eno v~z�konech italsk�ch region� 
a~vhodn� ilustruje vlastnost, �e tabule upozor�uje na n�co, co je
aktu�ln� pr�v� v~danou chv�li noci.)
}

\item

Osv�tlen� staveb a~um�leck�ch p�edm�t� je po 23. hodin� zak�z�no
s~v�jimkou osv�tlen� staveb a~p�edm�t� s~obzvl�t� v�znamnou a~ov��enou
kulturn� nebo architektonickou hodnotou stanoven�ch org�nem obce..

\mc{Je v�ru t�ko ��ci, k~�emu slou�� osv�tlen� v�znamn�ch staveb po
23:00 ve v�t�in� obc� a~noc�. Praha jist� nejv�ce v~�esku kyp� no�n�m
�ivotem a~na jej� panor�ma hled� tis�ce n�v�t�vn�k�, kte�� p�ijedou
t�eba jen ze dne na den, p�esto je osv�tlen� Pra�sk�ho hradu vyp�n�no
o~m�stn� p�lnoci (tj. v~jednu hodinu v~noci v~dob� platnosti letn�ho
�asu). Vyp�nat je u� ve 23 h by nebyl nesmysl, ale pro b�n� �zem�
sta�� obecn� povinnost je v~tuto chv�li alespo� ztlumit na polovinu.
Nechat sv�tit 
sv�tlomety na v�t�inu kostel� v~�esku (jsou to p�ece budovy s~v�znamnou
kulturn� hodnotou...) po celou noc m��e vyhovovat prodejc�m elekt�iny.
V�em ostatn�m ale �kod�, stejn� jako p��rod�.

P��vlastek ,,architektonickou`` je nepochybn� zahrnut ji� v~p��vlastku
,,kulturn�``, je tedy nadbyte�n�.

Doporu�uji upraven� zn�n� odstavce:

\novytext{Osv�tlen� staveb a~um�leck�ch p�edm�t� je v~dob� od 23 h do 5 h zak�z�no
s~v�jimkou osv�tlen� staveb a~p�edm�t� s~obzvl�t� v�znamnou a~ov��enou
kulturn� hodnotou stanoven�ch org�nem obce.
}

P�ipom�n�m, �e i~zde m� platit obecn� povinnost pro cel� �zem� �esk�
republiky, sv�tit v~uveden�m obdob� na stavby nanejv�� polovi�n�
intenzitou ne� zve�era (dle dopln�n�ho odstavce do paragrafu
obsahuj�c�ho z�kladn� pravidla pro sni�ov�n� sv�teln�ho zne�i�t�n�).
Ta se ov�em uplatn� v~�zem�ch se zv��enou
ochranou a� t�i roky po vstupu na��zen� v~platnost, dle odlo�en�
platnosti odst. 2.
}

\end{enumerate}

\bigskip

%\begin{comment}

\mc{P�ed z�v�re�n� paragraf o~��innosti z�kona je pot�eba za�adit
paragraf, kter� bude skute�n� stanovovat m�sta, kde ke sv�teln�mu
zne�i��ov�n� nesm� doch�zet, a~d�le paragraf, kter� stanov� m�sta 
a~�innosti, na kter� se vztahuje mo�nost obc� regulovat venkovn�
osv�tlov�n�. Jejich vhodn� zn�n� (v~upraven�m ��slov�n�) je:

\novytext{

\� 5
\textbf{M�sta a~prostory, kde nesm� doch�zet k~v�skytu sv�teln�ho zne�i�t�n�}

\setcounter{paragraph}{0}
\point{}
Instalov�n� sv�teln�ch zdroj� je zak�z�no v~maloplo�n�ch
zvl�t� chr�n�n�ch �zem�ch
definovan�ch ve zvl�tn�m p�edpisu\footnote
{Z�kon 114/1992 Sb. o~ochran� p��rody, ve zn�n� pozd�j��ch p�edpis�},
tj. v~n�rodn�ch p��rodn�ch rezervac�ch, p��rodn�ch rezervac�ch,
n�rodn�ch p��rodn�ch pam�tk�ch a~p��rodn�ch pam�tk�ch.
Sv�tidla v~nich ji�
instalovan� se nesm�j� pou��vat s~v�jimkou zaji�t�n� bezpe�nosti
osob, dopravy, obrany a~bezpe�nosti st�tu.

\point{}
Sv�tidla vzd�len� od hranice takov�ho zvl�t� chr�n�n�ho �zem�
m�n� ne� 1 km
musej� b�t zaclon�na tak,
aby p�i pohledu z~rezervace nebyla v~noci patrn�
nebo aby osv�tlenost svisl� plochy na hranici rezervace
kter�mkoliv z~nich nep�es�hla hodnotu jedn� tis�ciny luxu.

\point{}
Org�n ochrany p��rody ozn�m� org�n�m obc�
a~provozovatel�m sv�teln�ch zdroj�,
kter�ch se t�k� ustanoven� odstavc� 1 a~2,
povinnosti, kter� z~nich vypl�vaj�.


\� 6
\textbf{Dal�� pravomoci obc�}

Org�n obce v~p�enesen� p�sobnosti
m��e na cel�m katastru obce regulovat
ve�ker� sv�cen� do venkovn�ho ovzdu��, s~v�jimkou
sv�teln� signalizace
pro ��ely zaji�t�n� bezpe�nosti dopravy, obrany a~bezpe�nosti st�tu.

}

V��e uveden� paragraf napln� povinnost vl�dy specifikovat �innosti,
m�sta a~prostory, v~nich� m� obec pravomoc dle \� 3 odst. 10 z�kona.

}

%\end{comment}

\bigskip

� 6

\textbf{\MakeUppercase{��innost}}


Toto na��zen� nab�v� ��innosti dnem 1. ledna 2004, s~v�jimkou ustanoven�
� 5 odst. 2, kter� nab�v� ��innosti dnem 1. ledna 2007.

\mc{
Zde doporu�uji form�ln� �pravu, toti� zv��en� ��sla paragrafu na 7.

D�le doporu�uji uv�st d��v�j�� platnost na��zen�, nejl�pe k~okam�iku
publikace ve Sb�rce, v~nouzi k~okam�iku jednoho roku po vstupu z�kona 
v~platnost.

Z�kon o~ovzdu�� plat� ji� od prvn�ho �ervna 2002, je st�� naj�t
d�vod, pro� by nal�hav� v�slovn� opat�en� ke sni�ov�n� zat�m st�le
rostouc�ho sv�teln�ho zne�i�t�n� m�la platit a� v�ce ne� za rok.
V�echny pot�ebn� technologie jsou na �esk�m trhu dostupn�. Ji� dnes nen�
d�vodu instalovat jak�koliv zne�i��uj�c� sv�tidla. Tak velk� odklad
platnosti Na��zen� je vlastn� v�zvou v�robc�m a~dovozc�m: honem
instalujte v�echen �unt, kter� m�te k~dispozici, pak u� to nep�jde
(tedy v~p��pad�, �e p��slu�n� paragraf bude obsahovat pravidla opravdu
��inn�). Nen� to mo�nost hypotetick�: pr�v� takov� katastrofa,
znamenaj�c� radik�ln� zv��en� sv�teln�ho zne�i�t�n� v~Brn�, nastala
b�hem l�ta a~podzimu, v�t�inou a� po vstupu z�kona v~platnost...
V~Brn� se objevily tis�ce extr�mn� zne�i��uj�c�ch sv�tidel h�ibovit�ho
tvaru, �patn� osv�tluj�c�ch zem, zato vydatn� sv�t�c�ch do o�� a~do
oken. A~stovky ,,ml��n�ch koul�`` k~tomu. Tak �patn� sv�tidla p�edt�m
v~Brn� v�bec neexistovala...

Doporu�en� zn�n� paragrafu:

\novytext{
Toto na��zen� nab�v� ��innosti dnem 1. �ervna 2003, s~v�jimkou ustanoven�
\�~4 odst. 2 a~\�~5 odst. 2, kter� nab�vaj� ��innosti dnem 1. ledna 2007.
}

Krom� p�edsunut� ��innosti v�t�iny obsahu na��zen� je zde tak� dopln�na
odlo�en� ��innost pro �pravu sv�tidel v~okol� zvl�t� chr�n�n�ch �zem� men��ho
rozsahu.

 }


\bigskip

P��loha �. 1 k~na��zen� vl�dy �. /2003 Sb.


Sch�matick� n�kres osv�tlovac�ch t�les

\mc{Uveden� �patn� reprodukovan� schemata (kvalitn� p�edloha viz nap�.
 \h{amper.ped.muni.cz/light/schemata/pdf/gbh_czeh.pdf}, p��p.
 \h{amper.ped.muni.cz/light/schemata/gbh_czeh.png}) rozhodn� nenahrad�
definice kvantitativn�. Pro ��ely Na��zen� sta�� ale definovat
kategorii posledn�, toti� pln� clon�n� sv�tidla, viz ji� \�~2.
 }

1. pln� clon�n� osv�tlovac� t�leso


2. clon�n� osv�tlovac� t�leso


3. neclon�n� osv�tlovac� t�leso

\mc{Toto zn�n� p��lohy doporu�uji nahradit zn�n�m, kter� uv�d� emisn� limity
pro reklamn� a~informa�n� tabule. �pln� definice pln� clon�n�ch
sv�tidel m� b�t obsa�ena ji� v~\�~2, schema nen� pot�eba, u�ite�n� by
mohly b�t leda fotografie p��klad� skute�n�ch sv�tidel t�to kategorie.

Zn�n� p��lohy, jak� doporu�uji, je (s~��slov�n�m dle navr�en�ch �prav):

\novytext{
M�sto vzorc� uveden�ch v~\�~3 odst. 4 tohoto na��zen� lze pou��t
n�sleduj�c� tabulku.

Hodnoty v~tabulce jsou zaokrouhlen�. Sta��, kdy� je pro danou informa�n� nebo
reklamn� plochu spln�na jedna z~nich, bu� limit pro maxim�ln� st�edn� jas
$L$,
nebo limit pro maxim�ln� sv�tivost $I$.

U~ploch, jejich� velikost $S$ je mezi
dv�ma hodnotami uveden�mi v~tabulce, sta��,
aby jejich st�edn� jas $L$ nep�es�hl
limit pro nejbli��� v�t�� uvedenou plochu
nebo jejich sv�tivost $I$
limit pro nejbli��� men�� uvedenou plochu.

\begin{center}

\begin{tabular}{|c|cc|} \hline
\rule{0mm}{5mm} $\frac{\textit{S}}{\textrm{\msp}}$ &
 $\frac{\textit{L}}{\cdpms}$ & 
 $\frac{\textit{I}}{\textrm{cd\rule{0mm}{3mm}}}$ \\ \hline
 $<$1 & -- & 100 \\ \hline
 1 & 100 & 100 \\
 2 & 63 & 125 \\
 3 & 48 & 145 \\
 5 & 34 & 170 \\
 7 & 27 & 190 \\ \hline
 10 & 21 & 215 \\
 20 & 13 & 270 \\
 30 & 10 & 310 \\
 50 & 7 & 370 \\
 70 & 6 & 420 \\ \hline
 100 & 5 & 500 \\
 200 & 3 & 600 \\
 300 & 2,2 & 660 \\
 500 & 1,6 & 800 \\
 700 & 1,3 & 900 \\
 1000 & 1,0 & 1000 \\ \hline
$>$1000 & 1,0 & -- \\ \hline
\end{tabular}
 
\end{center}
}

}

\bigskip





P��loha �. 2 k~na��zen� vl�dy �. /2003 Sb.


Seznam objekt�, pro kter� se vyhla�uje �zem� se zvl�tn� ochranou

\mc{Zde doporu�uji v~n�zvu n�hradu p��vlastk�: ,,zvl�tn�`` za
,,zv��enou``.}

\begin{enumerate}


\item

�tef�nikova hv�zd�rna, Praha;
\item

Hv�zd�rna a~planet�rium M. Kopern�ka,~Brno-Krav� Hora;
\item

Observato� Astronomick�ho �stavu Akademie v�d �esk� republiky, Ond�ejov;
\item

Hv�zd�rna a~planet�rium v~�esk�ch Bud�jovic�ch, Kle�;
\item

Hv�zd�rna a~planet�rium, Hradec Kr�lov�;
\item

Hv�zd�rna, �pice;
\item

Hv�zd�rna, Vala�sk� Mezi����;
\item

Hv�zd�rna, Zl�n;
\item

Hv�zd�rna, Rokycany;
\item

Hv�zd�rna, Vla�im;
\item

Hv�zd�rna Franti�ka Pe�ty, Sezimovo �st�.
\end{enumerate}

\mc{D�le doporu�uji v�slovn� uveden�, o~jak� �zem� se jedn�, tedy dal��
v��et:

\novytext{�zem� se zv��enou ochranou jsou kolem jednotliv�ch objekt�
definov�na takto:

\begin{enumerate}
\item �tef�nikova hv�zd�rna, Praha:

...

\item Observato�e Hv�zd�rny a~planet�rium Mikul�e Kopern�ka v~Brn�
 a~Astronomick�ho �stavu Masarykovy Univerzity, Brno:

Z�kladn�m obrysem je
kruh o~polom�ru 1 km kolem prost�edn� pozorovatelny, tj. kolem m�sta
o~zem�pisn� d�lce 16\dg 35\amn 2,0\asc{} a~���ce 49\dg 12\amn 15,5\asc;
ten je na ji�n� stran� roz���en o~horn� ��st ulice Lipov� od
k�i�ovatky s~Vina�skou, o~ulici Neumannovu, Preslovu,
Je�abinovou, �lut� kopec, Tvrd�ho, Tome�ovu a~o~Va�kovo n�m�st�
a~parcely k~t�mto ulic�m p�il�haj�c�.

\end{enumerate}
}

atd., pro dal�� �zem� se zv��enou ochranou.
}

\vfill

koment�� napsal \JH \\
17. prosince 2002


\end{document}
