\input a4_12_cz.ltx
\input mypdf.lt
\input myhtml.lt
\standardhyphens
\pagestyle{plain}
\addtolength{\footskip}{1.5\baselineskip}

\begin{document}
\title{No�n� novinky, jaro 2004}
\authjenhv
\date{27. b�ezna 2003}
\maketitle

Za uplynul� necel� rok (od m�ho souhrnn�ho p�ehledu v~dopise
,,No�n� prost�ed� ke Dni Zem� 2003``,
\h{amper.ped.muni.cz/svetlo-v/a/msg00244.html} 
a~dvou odkazech odtud)
se v~oboru ochrany no�n�ho prost�ed� ud�lo plno v�c�.
Moc jsem o~nich nepsal, hlavn� proto, �e jsem se k~tomu nedostal.
Te� ale n�jak� v�ci za zpr�vu u� opravdu stoj�, tady jsou.


\section{�esk� legislativn� v�voj}

souvis� se z�konem o~ochran� ovzdu�� (86/2002 Sb.) Ministerstvo
�ivotn�ho prost�ed� p�edlo�ilo za��tkem roku 2003 legislativn� rad� vl�dy
velmi uboh� n�vrh na��zen�, kter� m�lo umo�nit regulaci budouc�ch
osv�tlovac�ch soustav. N�vrh nijak neobhajovalo. Vl�d� pak p�edlo�ilo
n�vrh m�rn� opraven�, nicm�n� st�le je�t� zdaleka ne dobr�. P�esto jsem
p�ijet� tohoto n�vrhu doporu�il, po dohod� s~kolegy, jako snad u�ite�n�
prvn� krok a~alespo� n�jak� napln�n� z�kona. Vl�da se ale n�vrhem
nezab�vala a~rozhodla, �e se m� zm�nit z�kon.

To byla p��le�itost za�lenit samotn� pravidla pro budouc� projekty
p��mo do z�kona. N�vrh takov�ch pravidel jsem napsal v~kv�tnu,
i~v~anglick� verzi, kterou jsem p�edlo�il k~diskusi sv�tov� odborn�
ve�ejnosti, tj. t�m, kte�� se zab�vaj� ochranou no�n�ho prost�ed�,
i~hrstce �esk�ch osobnost�, kter� o~ochranu no�n�ho prost�ed� maj�
pozitivn� z�jem. Vl�da nicm�n� p�edlo�ila sn�movn� svou novelu
z�kona, kter� ochranu no�n�ho ovzdu�� ze z�kona prakticky vymaz�vala
(vypou�t�la p��slu�n� c�l z�kona, definici sv�teln�ho zne�i�t�n� m�nila
na zmatenou a~ve�kerou eventu�ln� iniciativu p�i regulaci sv�cen�
ponech�vala na obce).

V~t� chv�li bylo mo�n� jen to, aby alternativu vl�dn� novely p�edlo�il
n�kdo z~poslanc�. To u�inil nejprve v~p��slu�n�m v�boru sn�movny
exministr Milo� Ku�vart. Verze, kterou p�edlo�il, byla p�edem
konzultov�na se sv�tov�mi experty (mj. Cliffem Haasem) a~v�znamn�mi
dom�c�mi pr�vn�ky. N�vrh spo��val zejm�na v~tom, �e do z�kona zav�d�l
novou hlavu IVa se t�emi nov�mi paragrafy. V�boru se ale nel�bil,
�dajn� byl p��li� technick�.

O~v�nosti probl�mu ochrany no�n�ho ovzdu�� pak na jednom zased�n� v�boru
(posledn�m, kter� se novele z�kona v�novalo) promluvili t�i odborn�ci:
biolog prof. Dalibor Povoln�, l�ka�ka Dr. Hana Draho�ovsk� a~j�.
Pozm��ovac� n�vrh ale nebyl p�edlo�en v�boru ke hlasov�n�.

Sna�ili jsme se pot� jazyk a~strukturu n�vrhu d�le zjednodu�it, a� na
nejvy��� mo�nou m�ru. Pro to byla z�sadn� konzultace s~nejv�t��mi
sv�tov�mi experty, P. Cinzanem a~F. Falchim, z~italsk�ho Institutu pro
v�du a~techniku sv�teln�ho zne�i�t�n�. Takov� maxim�ln� zjednodu�en�
a~,,o�esan�`` zn�n� pak poslanec Ku�vart p�edlo�il sn�movn� jako
pozm��ovac� n�vrh ve druh�m �ten�. Bylo to zn�n� na sam� hranici toho,
aby �lo je�t� o~funk�n� celek, ale jeho jednoduchost (i~oproti
legislativ� jinde ve sv�t�) byla snad i~jeho p�ednost�. Fabio Falchi
s~takov�m zn�n�m nakonec souhlasil, i~jako s~minimalistick�m vzorem pro
celou EU. Zcela jin�, velmi stru�n� pozm��ovac� n�vrhy p�edlo�ili t�
zpravodaj P. Hrn��� jm�nem v�boru a~poslanec Seho�.

Zn�n� p�edlo�en�ho n�vrhu bylo zve�ejn�no na serveru veronica,
\h{www.veronica.cz/noc} a~byl o~n�m stru�n� �l�nek na serveru econnectu
\h{www.ecn.cz}. O~podporu n�vrhu po��dala poslance mj. �editelka
Ekologick�ho institutu Veronica.

Ve t�et�m �ten� poslanec Seho� sv�j n�vrh st�hl pro form�ln� vady
(tento n�vrh by fakticky znamenal ponech�n� pas�i o~sv�teln�m
zne�i�t�n� v~dosavadn�m zn�n�, ale byl asi my�len opa�n�, tj. �e
v~z�kon� nem� z�stat o~sv�tle ani zm�nka). N�vrh poslance Ku�varta
zpravodaj Hrn��� d�razn� nedoporu�il, nepodpo�il jej ani ministr
Ambrozek. Hlasovalo tak pro n�j nakonec jen patn�ct poslanc� (z~asi sto
t�iceti p��tomn�ch), budi� jim za to d�k. Ne�lo p�itom jen o~nedostatek
podpory ze strany ministerstva, ale tak� o~siln� lobbying ze
strany zast�nc� dosavadn� osv�tlovac� praxe.

Schv�len byl zato pozm��ovac� n�vrh v�boru, kter� zm�nku o~tom,
co m��e ohledn� ochrany noci u�init obec, zjednodu�il na
stru�n� konstatov�n�, �e m��e zak�zat z�m�rn� sv�cen� do vzduchu (tedy
u��v�n� sv�tlomet� lidov� zvan�ch lejzry). Mo�n� �e to tak je lep�� ne�
p�vodn� formulace vl�dn� (pota�mo M�P, kterou dle sv�ho tvrzen�
formuloval Tom� Maixner), kter�
vyjmenov�vala �adu v�c�, kter� obec regulovat m��e, a~dal�� �adu v�c�
opom�jela (��m� jakoby nazna�ovala, �e do toho obec nem� zasahovat).
Takto m��e m��e vydat vyhl�ku jakoukoliv (pokud jde o~budouc�
projekty) a~z�kon ji d�v� jen pravomoc z�kazu (je pot�ebn�, bez
opory v~z�kon� by obec sv�cen� do vzduchu zak�zat nemohla).

Samoz�ejm�, m�lokter� obec n�jakou regulaci sv�cen� ustanov�. Je to
p�ece jen nov� obor, ve kter�m by se snad mohli orientovat vrcholn�
p�edstavitel� st�tn� ochrany p��rody a~prost�ed�, ale st�� to zvl�dnou
obecn� samospr�vy. Zne�i�t�n� no�n�ho prost�ed� um�le
p�id�van�m sv�tlem krom� toho zpravidla v�razn� p�ekra�uje hranice
jedn� obce, a~ochrana proti n�mu je tedy z�le�itost�, kterou je nezbytn�
realizovat na �rovni vy���, u~n�s p�ipad� v~�vahu tak�ka jen �rove�
st�tn�.

Bez podpory ministra nebyla valn� �ance situaci zvr�tit v~Sen�tu,
krom� toho jsem nem�l �as se tomu v�as a~dostate�n� v�novat. Ze z�kona
tak dosavadn�, �ist� deklarativn� pas�e o~ochran� no�n�ho ovzdu��
vypadnou. Praktick� dopad to nebude m�t velk�, jen jde
o~mezin�rodn� ostudu (to, �e sn�movna �esk�ho parlamentu do n�vrhu z�kona sv�tlo
coby polutant v~roce 2001 za�adila a~v~roce 2002 toto za�azen�
prosadila si z�skalo ohromn� pozitivn� sv�tov� ohlas).

Ve skute�nosti byla dosavadn� podoba z�kona kontraproduktivn�.
St��nosti ob�an� na obt�ov�n� �patn�m �i zbyte�n�m sv�cen�m byly
odm�t�ny s~v�mluvou, �e zat�m nic regulovat nelze, �ek� se na prov�d�c�
p�edpis k~z�konu... Obdobn� stanovisko zaslalo M�P brn�nsk�mu
magistr�tu -- dokud prov�d�c� p�edpis nebude, m��e si pr� ka�d� sv�tit
jak chce. Nyn� tedy tato v�mluva padne, a~d�ky tomu, �e jak�si definice
sv�teln�ho zne�i�t�n� v~z�kon� z�st�v�, je mo�n� se o~ni op��t
a~po�adovat po ob�anech i~instituc�ch r�zn�mi formami, aby zne�i��ovali
co nejm�n�.

�sil� o~formulaci stru�n�ch, jednoduch�ch a~p�itom dostate�n� ��inn�ch
pravidel pro no�n� venkovn� osv�tlov�n� nep�i�lo jist� nazmar. Nov�
navrhovanou hlavu z�kona mohou (bez prvn�ho paragrafu) pou��t obce,
kter� cht�j� sv� ovzdu�� za��t zlep�ovat. Logick� by to bylo nap�.
u~m�st, kter� se py�n� p��vlastkem \emph{zdrav�} -- nem�t v~noci p��rodn�
tmu zdrav� nen�. M��e ji t� vyu��t ministerstvo p�i n�vrhu dal�� novele
z�kona, pokud mu u� za�ne sv�tlo p�ipadat jako polutant, kter� zaslou��
velkou pozornost. A~tak� je m��e vyu��t kter�koliv st�t, region �i obec
ve sv�t�.

Pokud m�te k~na�emu n�vrhu n�jak� p�ipom�nky, r�di se s~nimi sezn�m�me,
pi�te pros�m autorovi �l�nku. Ov�em, ta prvn�, nej�ast�j�� p�ipom�nka
je, �e ,,sv�tlo je p�ece n�co jin�ho``, do z�kona o~ochran� ovzdu�� se
nehod�. Nen� to p�ece ��dn� ne�istota, naopak!

Odpov�di na takovou p�ipom�nku, i~na dal��, kter� jsem kdy zachytil,
najdete v~materi�lech na ji� uveden� adrese \h{www.veronica.cz/noc}.
Dal�� p�dn� d�vody, pro� za��t no�n� prost�ed� rychle napravovat, pak
obsahuje studie, o~kter� je dal�� ��st tohoto �l�nku.


\section{Projekt v�zkumu no�n�ho prost�ed�}

V~minul� ��sti jsem o~ministerstvu �ivotn�ho prost�ed� nemohl ps�t
jinak ne� dosti nelichotiv�. V~t�to ��sti je naopak mus�m pochv�lit. Ve
ve�ejn� sout�i na projekty v�zkumu a~v�voje vypsan� v~�ervnu 2003 bylo
toti� uvedeno i~t�ma s~dlouh�m n�zvem \emph{Mapov�n� sv�teln�ho
zne�i�t�n� a~negativn� vlivy osv�tlov�n� um�l�m sv�tlem\footnote{Proti
term�nu ,,um�l� sv�tlo`` se n�kdy vzn�ej� n�mitky; jako
charakteristika p�vodu sv�tla, v~protikladu k~p�vodu p��rodn�mu, je ale
adekv�tn�. Osobn� bych ale preferoval obrat ,,negativn� vlivy um�l�ho
osv�tlov�n�``. } na �ivou p��rodu �esk� republiky}.

To je t�ma �irok�, kter� nen� snadn� zvl�dnout. Zvlṻ v~�asov� lh�t�,
kterou k~tomu M�P vym��ilo. Nab�dku projektu jsme podali (p�esn�ji,
podala Masarykova univerzita v~Brn�) v~�ervenci, o~jej�m p�ijet� jsme se
dozv�d�li v~��jnu, a~projekt s�m m�l b�t hotov v~roce 2003. Ne ale do
31. prosince, n�br� u� do 10., a~vlastn� u� do 9., kdy jsem odevzdal
z�v�re�nou zpr�vu o~jeho �e�en�. Na v�zkum samotn� tak bylo asi p�t
t�dn�.

V~t�to �ibeni�n� lh�t� se ale opravdu poda�ilo mnoho informac�, �asto
i~ve sv�tov�m kontextu zcela nov�ch, z�skat. Bylo to d�ky �irok�mu
kolektivu �e�itel� z~�ady obor� i~jejich neoby�ejn�mu nasazen�. A~tak�
d�ky tomu, �e n�kte�� na nutn�m v�zkumu pracovali u� p�edt�m; krom� m�
jako hlavn�ho �e�itele tak� prof. Povoln� a~hlavn� Pavel B�na, kter�
v~l�t� provedl prvn� sv�tov� porovn�n� clon�n�ho a~neclon�n�ho sv�teln�ho
zdroje pokud jde o~atrakci hmyzu. Na podzim pak sta�il z�skan� sb�ry
vyhodnotit.

Sestaven� rozs�hl�ho souboru v�sledk� do formy �ady graficky jednotn�
upraven�ch p��loh z�v�re�n� zpr�vy zabralo je�t� dal�� �as, trochu se
tak� prot�hlo vinou m� nemoci. P�ibyla tak� p��loha, kterou p�edala
agentura FOCUS, toti� v�sledky rozs�hl�ho pr�zkumu zku�enost� a~postoj�
ve�ejnosti. V�sledn� vyti�t�n� dokument o~t�m�� t�ech stech stran�ch
dostalo ministerstvo a� 6. �nora spolu s~CD napln�n�m spoustami dat
a~obr�zk�, o~kter�ch se zpr�va a~jej� p��lohy zmi�uj� (a~se separ�ty
n�kolika z�sadn�ch zahrani�n�ch v�deck�ch prac�, kter� nejsou na
Internetu). Obhajobou toho dne byl projekt �sp�n� ukon�en.

V~dal��ch t�dnech jsem se pak v�noval kvalitn�j�� sazb� cel� zpr�vy
syst�mem \LaTeX, p�i�em� jsem vychyt�val dal�� p�eklepy, doplnil
reference, kter� chyb�ly, a~tak� dvousloupcovou sazbou sn��il po�et
stran (bez p��lohy agentury FOCUS m� tak zpr�va jen n�co p�es sto
stran, tak�e u� nen� tak hrozn� si ji dvoustrann� vytisknout). Poda�ilo
se tak i~zmen�it velikosti p��slu�n�ch soubor�. Vznikla tak podoba
z�v�re�n� zpr�vy tohoto kr�tk�ho, ale dosti grandi�zn�ho v�zkumn�ho
projektu, kter� u� byla pou�iteln� pro ve�ejnost.

Celek je dostupn� ze str�nky \h{recetox.muni.cz/noc}, p��padn� rovnou
na del�� adrese \h{amper.ped.muni.cz/noc}. V~tomto adres��i jsou jednak
dva pdf soubory (soubor \nolinkurl{verejnost_noc.pdf} je samostatn�
��slovanou p��lohou, pokra�ov�n�m hlavn� ��sti zpr�vy
\nolinkurl{zprava_noc.pdf}) a~jednak spousta podadres���, na kter� se
hlavn� pdf soubor odkazuje. Z�jemci si mohou st�hnouti i~zazipovan�
cel� adres�� (0,7 GB), aby si jeho rozbalen�m po��dili lok�ln�, pln�
funk�n� kopii (tu si pak mohou vyp�lit na CD). T�m je spln�n sl�ben�
c�l projektu, toti� maxim�ln� mo�n� zp��stupn�n� jeho v�sledk� na
Internetu.\footnote{Jedin� probl�m je to, �e jsem d��ve uv�d�l, �e to
bude na adrese www.recetox.cz/noc. Takovou ale nebylo mo�n� vytvo�it,
existuje jen www.recetox.cz jako p�esm�rov�n� na pat�i�n� server MU
v~Brn�.}



\section{N�kter� v�sledky projektu}

Z�v�re�n� zpr�va a~n�kter� jej� p��lohy shrnuj� poznatky, kter� v~dob�
�e�en� projektu ji� byly zn�m�. O~v�t�in� z~nich jsem sice psal ji�
d��ve, ale takto souborn� doposud v~�esk�m jazyce seps�ny nebyly.

\subsection{��dov� �bytek hmyzu}

Zm�n�m z~nich jen jeden, kter� v~�e�tin� p�edt�m publikov�n nebyl. Jde
o~post�eh nejv�znamn�j��ho sv�tov�ho entomologa, kter� b�dal v~oboru
vlivu no�n�ho sv�cen� na hmyz, prof. Gerharda Eisenbeise, ohledn� velmi
velk�ho �bytku no�n�ho hmyzu za posledn� p�lstolet�. N�znakem �bytku
jsou po�ty jedinc� chycen�ch do sv�teln�ch past� kdysi a~dnes, to prof.
Eisenbeis zmi�oval ji� d��ve na p�edn�k�ch, kter� jsem m�l tu �est
sledovat. P�esv�d�iv�j��m argumentem ale je nov� publikovan� vzpom�nka,
jak �asto bylo nutn� po no�n�ch letn�ch j�zd�ch �istit �eln� skla
automobil� -- v~pades�t�ch, ale je�t� i~v~�edes�t�ch letech b�vala za
jedinou noc pokryt� rozm�znut�mi zbytky hmyzu do nepr�hlednosti. Prof.
Povoln� nez�visle uv�d�l obdobn� pozorov�n� pro sv�tlomety aut, ty bylo
pot�eba n�kdy �istit i~b�hem jedn� no�n� cesty. Dnes nen� sv�tlomety
ani �eln� skla pot�eba od hmyzu �istit �ast�ji ne� p�rkr�t za l�to.
�bytek hmyzu lze odhadnou na jeden des�tkov� ��d.

Jin� �bytek �in� v�ce ��d�, to se t�k� jepic v~�ek�ch prot�kaj�c�ch
m�sty. Jepice jsou p�itom velmi d�le�itou slo�kou potravn�ho �et�zce.
Ohromnou ��innost lamp\footnote{Profesion�lov� z~oboru osv�tlov�n�
term�n ,,lampa`` neu��vaj�, hovo�� o~,,sv�tidlech``, my se p�idr��me
b�n�ho lidov�ho ozna�en�.} p�i jejich eradikaci z~vodote�� uv�d�l ji�
d��ve Eisenbeis, Povoln� p�idal (to je ale vlastn� ji� ,,nov�``
v�sledek) v�mluvn� zpr�vy o~podivuhodn�m jevu, kdy� p�ed sto lety, po
zaveden� lamp na vltavsk�m n�b�e��, byly pod nimi r�no v�dy hromady
mrtv�ho hmyzu, co� vzbuzovalo ohromnou pozornost, nic takov�ho p�edt�m
nikdo nikdy nikde nevid�l.

Krom� rekapitulac� dosavadn�ch znalost� jsme ale z�skali i~�adu
v�sledk� zcela nov�ch.

\subsection{M��en� slab�ho sv�tla}

Jedna d�le�it� oblast se t�kala metod zkoum�n� no�n�ho prost�ed�, toti�
m��en� slab�ho sv�tla (b�n� p��stroje u��van� praktiky oboru
osv�tlov�n� to neum�j�). Byla ov��ena mo�nost m��it slab� sv�tlo
soupravou levn�ho sol�rn�ho �l�nku a~multimetru (s~citlivost� zlomk�
mililuxu), kontrolovat stejnou soupravou �daje luxmetr� v~oblasti pod
jeden lux (a~pak opravit), a~zejm�na dopracov�na do pln� pou�iteln�
podoby digit�ln� zobrazovac� fotometrie b�n�mi digit�ln�mi
fotoapar�ty. Pomoc� t�to fotometrie s~u�it�m dvou typ� kamer (jedn�
levn�, druh� naopak drah�) byla pak zhodnocena �ada no�n�ch sc�n
(mnoh� dal�� vyfotografovan� na vyhodnocen� �ekaj�, proces zpracov�n�
dat je zat�m pomal�, ne pln� automatizovan�, jde tedy o~to, kdy se
k~tomu dostanu...).

Pomoc� t�chto fotoapar�t� jsme m��ili i~jas no�n� bezmra�n� oblohy.
V�sledky se dob�e shoduj� s~m��en�mi astronomick�mi, u��vaj�c�mi ji�
d��ve po��zen� data. Projekt vedl ke zpracov�n� mnoha takov�ch star�ch
dat, pro �eskou republiku (a~mo�n� i~pro Evropu s~v�jimkou It�lie) jsou
to prvn� rozs�hlej�� bezprost�edn� kvantitativn� informace o~tom, jak
velk� je um�l� zv��en� jasu no�n� oblohy. Astronomick� m��en� maj�
v�hodu v~tom, �e jejich kalibrace se odv�j� od spolehliv�ch sv�teln�ch
standard�, toti� hv�zd, ne nespolehliv�ch a~nep�esn�ch luxmetr�.
V�sledky lze stru�n� shrnout tak, �e obvykl� jas bezobla�n�ho no�n�ho
nebe rovnou nad brn�nskou hv�zd�rnou je asi p�t milinit�, jen za v�jime�n�
dobr� pr�zra�nosti ovzdu�� kles� na asi dva milinity. To je ov�em st�le
desetkr�t v�ce, ne� by byl jas oblohy p��rodn�...

V~dob� projektu nastala nejsiln�j�� pol�rn� z��e za uplynul�ho p�l
stolet�. Odehr�la se za jasn�ho ve�era 20. listopadu 2003 (byla vid�t Kolega
Rudolf Nov�k p�i n� po��dil kvantitativn� zpracovateln� sn�mky v~m�st�
vzd�len�m od Brna asi t�icet kilometr�. Jejich zpracov�n� uk�zalo, �e
i~ty nejsiln�j�� jevy maj� jas jen asi tak� ony dva milinity, slab��
��sti aurory pak i~pod jeden milinit. Na brn�nsk�m nebi je sice lze
post�ehnout, pokud se �lov�k vyhne osln�n� lampami, ale skute�n� n�padn�
a~velkolep� jsou a� na obloze mnohem m�n� zne�i�t�n�, co� tak�
zku�enost jeho i~dal��ch dokl�d� (prvn� kulminaci z��e pozoroval
z~Brna, druhou z~lokality venkovsk�). Jde pravd�podobn� o~prvn� m��en�
jasu pol�rn� z��e.


\subsection{Jas nebe roste jen vlivem sv�cen�}

�eln� �e�t� sv�teln� technici tvrd� (�i souhlas� s~tvrzen�m), �e zv��en�
jas oblohy nad urbanizovan�mi oblastmi je zp�soben zv��en�m mno�stv�m
antropogenn�ch aerosol�. Toto ,,p�vodn� �esk�`` tvrzen� lze vyvr�tit
�adou zp�sob�, ten nejp�esv�d�iv�j�� je ale p��m� m��en� pr�zra�nosti
ovzdu��. �adu takov�ch m��en� za��naj�c� v~�edes�t�ch letech minul�ho
stolet� zpracoval doc. Zden�k Mikul�ek pro hv�zd�rny v~Brn� a~na
Skalnat�m plese. V�sledek je jednozna�n�: pr�zra�nost ovzdu�� kol�s�,
ale jej� pr�m�rn� hodnoty se s~lety m�n� jen m�lo. Rozd�l mezi Brnem
a~Skalnat�m plesem je d�n jen v��kou (aerosol� sm�rem nahoru rychle
ub�v�). M�stn� antropogenn� zdroje aerosol� jsou z~hlediska jasu nebe
zanedbateln�. N�r�st jasu no�n� oblohy ve druh� polovin� dvac�t�ho
stolet� je d�n v�hradn� n�r�stem mno�stv� sv�tla m���c�ho zespodu
do ovzdu��.

\subsection{Na jas nebe m� dominantn� vliv p��m� sv�tlo z~lamp}

jak teoreticky uk�zali ji� d��ve ve sv�ch pracech P. Cinzano, Y. Dutil
a~autor �l�nku. Novinkou z~na�eho v�zkumu je m��en� pod�lu sv�tla z~lam
a~z~jimi osv�tlen�ch ploch p�i pozorov�n� z~vyv��en�ch m�st (to se
zjist� vyhodnocen�m s�rie sn�mk� s~expozicemi od jedn� sekundy a� do �ekn�me
dvoutis�ciny sekundy). �lo p�itom o~emise jdouc� do �hlov�ch v��ek dvou
a� dev�ti stup��. Pod�l �in� b�n� t�i a� p�t. Jin�mi slovy, sv�tlo
z~ter�nu je v~prvn�m p�ibl��en� zanedbateln�...

\subsection{P��m� sv�tlo z~lamp velmi osl�uje}

V~projektu byly dokumentov�ny, n�kdy i~kvantitativn� vyhodnoceny sc�ny,
kdy jsou (zcela zbyte�n�) p��mo viditeln� lampy a~reklamn� plochy se
zcela p�emr�t�n�m jasem velmi oslniv�, zt�uj�c� viditelnost cesty
a~dopravn� situace na n�, a~ov�em t� odv�d�j�c� pozornost od d�le�it�ho
d�n�. Paradoxem je, �e mnoh� z~t�chto lamp byly instalov�ny s~c�lem
p�ehlednost komunikace zlep�it...

\subsection{Sv�tlo decimuje hmyz� populace}

Student Pavel B�na provedl u� v~dob�, kdy je venku hojnost hmyzu, jeho
sb�r ,,sv�telnou past�`` ve dvou r�zn�ch konfigurac�ch. �lo v�dy
o~kompaktn� z��ivku nad trycht��ovit�m lap�kem. V~jedn� konfiguraci byla
neclon�n�, ve druh� dopln�n� krytem zevnit� za�ern�n�m (aby sm�rem dol�
nesv�tila o~mnoho v�ce), kter� ji p�i pohledu zd�li a~shora zcela
zakr�val. �lo o~sv�teln� zdroj t�ikr�t a� desetkr�t slab�� ne� zdroje,
kter� se obvykle u��vaj� ve ve�ejn�m osv�tlen�, a~nebyl u�it v~oblasti
bez um�l�ho osv�tlen�, byl jen na opa�n� stran� domu ne� ulice
s~b�n�mi lampami. Jeho atraktivita pro hmyz p�i pohledu zd�li t�m byla
omezen�. P�esto je v�sledek p�esv�d�iv�: \emph{p�id�n�m krytu kleslo
mno�stv� p�il�kan�ho hmyzu na polovinu}. To je velk� sn��en� �kodliv�ho
vlivu lampy, dosa�en� bez jak�koliv �jmy na jej� funkci (naopak p�i
jej�m zlep�en�). Lze p�edpokl�dat, �e pro lampu bez konkurence
siln�j��ch zdroj� v~sousedstv� by tento pom�r byl je�t� vy���.

\subsection{Stromy nepoznaj� podzim}

Mnohem m�n� v�znamn� byla dokumentace p��pad�, kdy jsou um�le osv�tlen�
stromy zelen� olist�n� je�t� dlouho pot�, co list� ze strom�
neposti�en�ch tolik sv�teln�m zne�i�t�n�m ji� opadalo. To je jev, kter�
je v��mav�m lidem d�vno zn�m�. N� projekt jen uk�zal konkr�tn� p��pady
v~Brn� a~Praze. V~polovin� z~nich �lo p�itom o~pam�tkov� chr�n�n�
stromy (platany javorolist�), kter� jsou takto zcela zbyte�n� vystaveny
p��davn�mu stresu. List�, kter� bylo vystaveno v~noci hustot�m
sv�teln�ho toku nad t�icet lumen� na metr �tvere�n�, opadalo (zelen�) a�
s~prvn�mi siln�j��mi prosincov�mi mrazy.

\subsection{Sp�nek beze tmy}

P�ed zah�jen�m projektu jsme neznali ��dnou pr�ci, kter� by zkoumala
vliv absence tmy na sp�nek. B�hem n�j jsme nalezli zm�nku o~jedin�
americk� studii z~roku 1996, kter� ukazovala, �e nedostate�n� tma vad�
�tvrtin� populace. Dal�� nalezen� studie
demonstrovala, �e k~synchronizaci cirkadi�nn�ho rytmu s~24h dnem (na
rozd�l od ,,dne`` o~p�l hodiny del��ho) sta�� st��d�n� tmy
a~osv�tlenosti na �rovni p�ldruh�ho luxu, tedy �e i~pom�rn� slab�
osv�tlen� je pro lidi biologicky relevantn�. Samoz�ejm�, kdekdo se
o~tom, �e mu n�jak� sv�tlo nep��jemn� sv�t� zven�� do bytu, zm�n�,
p�ijde-li �e� na sv�teln� zne�i�t�n�. Oponenti regulace sv�cen� ale
doposud mohli snadno ��kat, �e to jsou ojedin�l� v�jimky, a~�e to je
probl�m, kter� si maj� zatemn�n�m oken vy�e�it sami.

N� v�zkum m�l dv� v�tve. Jedna z~nich p�edstavuje \emph{za��tek m��en�
vlivu nep��li� siln�ho no�n�ho sv�tla na lidsk� organismus}. (Je mo�n�,
�e takov� vliv zkoumaly ji� totalitn� re�imy, nacistick�
a~komunistick�, kter� trval� osv�tlen� cel pou��valy a~pou��vaj�
k~mu�en�, ale publikace o~tom jaksi nejsou dostupn�...). P�i velmi
omezen�ch prost�edc�ch i~�asu navrhla prof. Jarmila Siegelov� pr�b�n�
\emph{m��en� krevn�ho tlaku} p��strojem, kter� pokusn� osoby nos� dva dny na
sv� pa�i. Takov�ch osob bylo zkoum�no dev�t, experiment�ln�m vlivem
bylo, �e b�hem druh� noci nem�ly na span� tmu (v~m�stnosti bylo
rozsv�ceno n�jak� sv�tlo). Experiment�ln� sign�l se skute�n� v~datech
objevil, jako \emph{signifikantn� vzestup krevn�ho tlaku} v~�asn�ch
rann�ch hodin�ch (signifikantn� jak statisticky, tak hygienicky). Jako
m���tko hloubky a~kvality sp�nku takov� m��en� sice nen� p��li�
v�mluvn� (citliv�j�� by bylo nap�. sledov�n� pomoc� EEG, kter� ale
nelze rutinn� d�lat v~b�n�m dom�c�m prost�ed�), zato zdravotn�
implikace takov�ho zji�t�n� jsou v�znamn�. Rann� �pi�ky krevn�ho tlaku
jsou t�sn� sv�zan� se srde�n�mi a~c�vn�mi p��hodami, a~pozorovan�
zv��en� krevn�ho tlaku, zejm�na pokud by platilo i~pro ni���
osv�tlenosti, by znamenalo zna�n� (a~zcela zbyte�n�) zv��en� incidenc�
takov�ch p��hod v~cel� populaci. Rozhodn� je to oblast, kter� zaslou��
v�n� zkoum�n�.

Druh�, rozs�hlej�� v�tev se op�rala o~dotazn�ky. Rychl� pr�zkum
na t�ech stovk�ch respondent� provedl Martin Forejt a~jeho v�sledky
spolu s~n�m obratem vyhodnotil Karel Sko�ovsk�, tak�e byly k~dispozici
ji� za��tkem prosince. S~pou�it�m pr�b�n�ch v�sledk� jsme formulovali
zad�n� pro v�zkum rozs�hlej��, na reprezentativn�m vzorku �esk�
populace (p�es tis�c osob), profesion�ln� agentu�e Focus. Zad�n� pomohl
up�esnit sociolog Roman Skotnica. Zkoum�n� bylo provedeno za��tkem
prosince, jeho z�v�ry byly k~dispozici v~lednu.

V�sledky obou zkoum�n� p�edstavuj� nejz�va�n�j�� zji�t�n� na�eho
v�zkumu. Dok�zali jsme tak, �e um�l� sv�tlo pronikaj�c� zven�� do
p��bytk� p�edstavuje probl�m pro mili�ny osob v~�esk� republice, a~�e
jako jednu ze dvou hlavn�ch p���in sv�ch pot��� se sp�nkem je vn�m� na
p�l mili�nu osob! Chr�nit jejich zdrav� co nejrychleji ��inn�mi
legislativn�mi opat�en�mi je samoz�ejmou povinnost� st�tu, na obc�ch
jsou pak (jako na v�t�inou rozhoduj�c�ch p�vodc�ch zne�i�t�n�) kroky
k~jeho radik�ln�mu sn��en�.

Nem�me samoz�ejm� �daje, kolik um�le produkovan�ho sv�tla do p��bytk�,
kde je lid� vn�maj� jako ru�iv�, pronik�. M�me zato pomocn� �daj
o~vlivu zdroje, jeho� sv�teln� vlastnosti dob�e zn�me, toti� o~M�s�ci.
Ru�en� M�s�cem kolem �pl�ku ud�v� asi t�etina lid�. Osv�tlenost vn�j��
plochy svisl�ho okna M�s�cem p�itom nedosahuje nikdy ani dvou desetin
luxu (jen u~oken st�e�n�ch m��e dos�hnout �tvrt luxu). Osv�tlenost
hlavy osoby, na kterou p��m� m�s��n� sv�tlo nedopad�, je ��dov� ni���,
nikdy nep�ev��� setinu luxu. Z~toho vypl�v�, �e bezpe�n� hranice, kdy
u� lidem sv�tlo nevad�, m��e b�t osv�tlen� obli�eje na �rovni nejv��e
n�kolika mililux�. S~t�m koresponduje i~subjektivn� zkoum�n� samotn�ho
autora a~tak� praxe (kvantifikovan� n�sledn� m��en�m) Ludv�ka Trnky.
A~tak� o�ek�vateln� fylogeneticky zakotven� adaptace, �e vyhovuj�c� tma
pro sp�nek je takov�, jak� je v~otev�en� p��rod� nezne�i�t�n� um�le
p�idan�m sv�tlem za bezm�s��n�ch noc� (v~takov�ch noc�ch, nen�-li
zata�eno hustou obla�nost�, samoz�ejm� adaptovan� lidsk� zrak
vid�). Za ur�it� bezpe�nou hranici, kdy sv�tlo ji� neru��, lze udat
hodnotu jednoho mililuxu, za mo�n� je�t� bezpe�nou pak hodnotu dvou
mililux�.

Prvn� v�zkum tak� odhalil, jak� jsou pod�ly r�zn�ch um�l�ch zdroj� na
ru�en� sp�nku. Ve�ejn� osv�tlen� zcela dominuje, sv�tlomety aut zmi�uje
�ty�ikr�t m�n� lid�. Reklamn� apod. osv�tlen� vad� jen v�jime�n�.


\subsection{No�n� krajina}

V�zkum agentury Focus zahrnul i~ot�zky ohledn� dal��ch projev� um�l�ho
osv�tlen� jako�to zne�i�t�n�. (T�etina?) populace se b�n� setk�v� ve
venkovn�m prost�ed� s~osln�n�m ze stacion�rn�ch zdroj�, dv�ma p�tin�m
vad�, �e m�sto no�n� krajiny vid� prakticky jen lampy, a~d�le, �e vinou
oslniv�ch lamp st�� vid� hv�zdy. Fakt, �e nebe nen� dostate�n� tmav�
ani tam, kde nic neosl�uje, vad� jen �tvrtin� populace.

To odpov�d� hypot�ze, kterou jsem vyslovil na konferenci
\wwwt{Ecology of the
Night}{http://ecologyofthenight.org}: hlavn� p�ek�kou ,,viditelnosti vesm�ru`` pro v�t�inu lid� nen�
to, �e nebe nen� tmav�, ale to, �e jsou prakticky v�ude osl�ov�n�
mnohem siln�j��mi zdroji pozemsk�mi. Rychlou, levnou a~��innou n�pravou
tak m��e b�t vytvo�en� a~co nej�ir�� propagace lokalit, kde se pobl��
sv�ho bydli�t� �i m�sta pobytu mohou lid� neru�en� rozhl��et po
stm�vaj�c� se a~no�n� krajin�, hlavn� pak po jej� horn� polovin�, �ili
po nebi. By� i~po tom sv�tl�m m�stsk�m.

Je t�eba zd�raznit, �e ��sla uveden� v~prvn�m odstavci se t�kaj� dne�n�
situace, kdy o~sv�tle jako o~polutantu v�t�ina �ech� st��
sly�ela, a~kdy jen jej� nepatrn� ��st m��e tu�it, �e by nap�. lampy
zd�lky v�bec nemusely b�t n�padn�, nato� oslniv�. Zji�t�n�, zdaleka ne
mal� (a� men�inov�) pod�ly populace, kter� si praktick� projevy
sv�teln�ho zne�i�t�n� uv�domuj�, p�edstavuj� z�ejm� ty osoby, kter� si
prost�ed� kolem sebe v�ce v��maj�, resp. jeho kvality a~nedostatky
spont�nn� vn�maj�. Je vlastn� pot�iteln�, �e to jsou, p�i absenci
vzd�l�v�n� v~t�to oblasti, tak velk� pod�ly.

V~posledn�m desetilet� se ps�v� a~mluv�v� o~krajinn�m r�zu. Jestli jej
moc nenaru�� ta �i ona stavba, ten �i onen z�sah. Devastaci krajinn�ho
r�zu (poka�en� rozhoduj�c� kvalit krajiny) koncem stm�v�n� a~v~noci si
ale u~n�s zjevn� uv�domuj� mili�ny lid�, a~p�ipustit jej� dal�� postup
by tedy bylo zcela nehor�zn�. T�m sp��e, �e na rozd�l od r�zn�ch staveb
�i zm�n jejich podob, kter� jsou bezesporu u�ite�n� (v�trn� turb�ny,
sol�rn� kolektory, k~severu sklon�n� travnat� pultov� st�echy nad
prosklenou ji�n� fas�dou), je d�lkov� no�n� viditelnost lamp jen zcela
zbyte�nou jejich vlastnost�, projevem neznalosti, nedbalosti �i
bezohlednosti. Prok�zan� pov�dom� ve�ejnosti o~tom, �e krajinn� r�z je
takov�m sv�cen�m po�kozen, je impulsem za��t s~n�pravou i~dosavadn�ho
osv�tlovac�ho parku.


\subsection{Shrnut�}

Nejz�va�n�j�� dopady naru�en� p��rodn� noci jsou dle na�� studie z�ejm�
tyto:

\be

\item podstatn� redukovan� po�ty hmyzu aktivn�ho v~noci (se z�va�n�mi
dopady na cel� ekosyst�my),

\item poruchy sp�nku u~p�l mili�nu osob, p�soben� antropogenn�m sv�tlem
zven�� jako jednou ze dvou hlavn�ch subjektivn� ud�van�ch p���in,

\item ne��douc�, nedostate�n� potla�en� sv�tlo do lo�nic, postihuj�c�
dal��ho t�i�tvrt� mil�nu lid�,

\item pot�ebu no�n�ho zatem�ov�n� lo�nic, kter� jako dostate�n� ��inn�
pou��vaj� dal�� dva mili�ny osob,

\item b�n� osl�ov�n� stacion�rn�mi zdroji zne�i�t�n�, kter� ve
venkovn�m prost�ed� za��v� n�kolik mili�n� osob,

\item vizu�ln� ,,n�hrada`` skute�n� no�n� krajiny
spoustou ,,lamp``, kterou jako ne��douc� poci�uj� �ty�i mili�ny
lid�,

\item siln� sn��en� viditelnost hv�zd vinou osln�n�, kter� vad� rovn�
�ty�em mili�n�m obyvatel,

\item sv�tl� no�n� nebe i~v~m�stech, kde nic neosl�uje, co� vad� dv�ma
a~p�l mili�nu �ech�.

\ee

K~bod�m 2 a� 4 je t�eba dodat, �e vinou zatemn�n� lo�nic lid�
p�ich�zej� v�t�inu roku o~pln� rann� sv�tlo (to se t�k� dvou mili�n�
lid�), a~jako d�sledek, kter� jim vad�, to vn�m� p�l mili�nu osob.
Z~hygienick�ho hlediska je ale mo�n�, �e absence siln�ho rann�ho
sv�tla po�kozuje i~zdrav� t�ch, kte�� si na ni nest�uj�. K~bodu 8 je
vhodn� podotknout, �e se v~jeho p��pad� jedn� o~interakci sv�tla
a~ovzdu��, tedy o~sv�tlo rozpt�len� ovzdu��m zp�t dol� k~zemi (do o��
pozorovatel�).



\section{Konference, semin��e, p�edn�ky, �l�nky}

Zde je v��et (asi ne�pln�) akc�, kde jsem ochranu no�n�ho prost�ed�
a~techniky s~n� souvisej�c� prezentoval.

\subsection{O zobrazovac� digit�ln� fotometrii}

jsem mluvil na 5. Odborn� konferenci student� doktorsk�ho studia
s~mezin�rodn� ��ast�, po��dan� Fakultou stavebn� Vysok�ho u�en�
technick�ho v~Brn� 12.--13. �nora 2003, viz ev.
\h{usi.cz/konference}. Krom� dvou refer�t� z~oblasti stavebnictv� jsem
t� prezentoval rozpracovan�, ale pro jednu kameru ji� pou�iteln�
software \nolinkurl{raw2lum}, a~to v~sekci ,,Anal�za dopravn�ch nehod
a...``. Text refer�tu \emph{Fotometrick� hodnocen� sc�n pomoc�
digit�ln�ch fotoapar�t�} viz
\h{amper.ped.muni.cz/light/luminance/jh_digf.htm}, jinak t�
v~p��slu�n�m d�lu sborn�ku z~konference (...). V~t�m�e adres��i je
(dnes ji� velmi zobecn�n� a~zdokonalen�) p��slu�n� v�deck� software
(pod GNU licenc�).

\subsection{Light Pollution International Workshop}

Mezin�rodn� d�lna se konala Frascati 2.--4. kv�tna
2003, viz \h{lpiw.uai.it}. Neoby�ejn� plodn� setk�n� s~nejlep��mi (tj.
italsk�mi) experty. Ve sv�ch p��sp�vc�ch jsem vysv�tloval z�sadn� vliv
t�m�� horizont�ln�ho sv�tla na jas oblohy, zmi�oval nov� poznatky
ohledn� vlivu absence tmy na zdrav� (v�. mechanism�, kter� zde p�sob�,
viz zejm�na kol�nsk� symposium \h{www.uni-koeln.de/symposium2002/},
prezen�n� jsem nab�dl sborn�k z~n�j) a~na r�st kriminality
(dle \h{amper.ped.muni.cz/light/crime/}) a~d�le regulaci, kterou jsem navrhl
pro �eskou republiku (tu jsme v~dal��m obdob� podrobn� diskutovali).

\subsection{Venkovsk� krajina}

je n�zev jin�
doktorandsk� konference, konan� ve Slavi��n� 15.--16.
kv�tna 2003. Text p�edn�ky \textit{Krajina v~noci} viz kol.: Venkovsk�
krajina. Sborn�k p��sp�vk� z~konference. Brno, ZO �SOP Veronica,
2003, str. 39--44, ISBN 80-239-0763-8 (a~t�
 \h{amper.ped.muni.cz/light/lectures/kraj_noc5.htm}). M� �iv�
vystoupen� bylo ve skute�nosti rozs�hlej��, odehr�lo se venku, b�hem
stm�v�n� na louce nad Host�t�nem a~pak dole na n�vsi, dokud ji vydatn�
nezalilo sv�tlo �pl�ku. Obsahovalo i~praktickou demonstraci, jak za�nou
b�t vid�t hv�zdy, kdy� odpadne osl�ov�n�. Vypnuli jsme za t�m ��elem
ve�ejn� osv�tlen�, kter� ostatn� bylo za t�to jasn� noci zbyte�n�, od
p�esn�ho �pl�ku uplynulo teprve �estn�ct hodin (r�no p�edt�m M�s�c na
pohled nezapadl, ale ztratil se ve st�nu Zem�) -- p�edn�ka tak kon�ila
v~t�m�� poh�dkov� atmosf��e v�sky koupaj�c� se v~m�s��n�m sv�tle jako
za star�ch, nezne�i�t�n�ch �as�.


\subsection{M�stsk� krajina}

Semin�� Ve�ejn� prostor a~m�stsk� krajina se konal ve Fragnerov�
galerii
v~Praze 20. �ervna 2003 -- tam jsem m�l z�v�re�nou p�edn�ku \emph{M�sto
v~noci}. Viz soubory \nolinkurl{mes*} v~adres��i
\h{amper.ped.muni.cz/light/lectures} (text i~obr�zky).

\subsection{Dark Sky 2003}

Aneb \emph{3rd European Symposium on the Protection of the Night
Sky; Lichtverschmutzungstagung}, Stuttgart 12.--13. z��� 2003. Viz
\h{www.physik.uni-osnabrueck.de/~ahaenel/darksky/akt03.htm} (odkaz na
program ji� nefunguje, ale velmi zaj�mav� odkazy s~v�sledky symposia
a~zpr�vami z~m�di� ano). Na symposiu zazn�la �ada pozoruhodn�ch v�c�;
rakou�t� kolegov� presentovali pion�rskou pr�ci o~m��en� slab�ho sv�tla
sol�rn�m �l�nkem (citlivost takov� levn� soupravy je zcela dostate�n�
k~m��en� sv�teln�ch pom�r� v~no�n� V�dni) Viz ev.
\emph{Himmelshelligkeitsmessungen mit einfachen Mitteln},
\h{www.astro.univie.ac.at/~agb/TP/kerschbaum.ppt} (28 MB). Asi
nejz�sadn�j�� bylo vystoupen� Paula Marchanta,
\emph{A Demonstration that the Claim that Brighter Lighting Reduces Crime is
Unfounded},
viz
\h{www.amsta.leeds.ac.uk/statistics/rss/DemoClaimUnf1A.pdf}
(popul�rn�j�� informace viz nap�.
\emph{Bright lights `do not deter criminals'},
\h{www.guardian.co.uk/crime/article/0,2763,1089943,00.html}). Stru�n�
�e�eno, v�zkumn� zpr�va britsk�ho ministerstva vnitra, kter� zd�nliv�
dokl�d� sn��en� kriminality vlivem siln�j��ho osv�tlen�, je
nev�deck�m bl�bolem, ignoruj�c�m pravidla statistiky
a~v�deck� metody v�bec.

\subsection{Ecology of the Night}

-- the birth of \textbf{Scotobiology}.
Hlavn� ud�lost� roku bylo prvn� sv�tov� v�estrann� symposium
o~ekologii noci, Ecology of the Night, uskute�n�n� v~Kanad� ve dnech
22.--24. z��� 2003 v~Muskoce v~Ontariu. B�hem p��pravy konference bylo
navr�eno ozna�en� nov�ho oboru \emph{skotobiologie}, konference
znamenala fakticky jeho zalo�en�. Viz \h{ecologyofthenight.org},
obsahuj�c� nyn� u� p��sp�vky jednotliv�ch pozvan�ch �e�n�k�, v�t�inou
neoby�ejn� zaj�mav� M�j
refer�t viz t� soubory \nolinkurl{03fall*.pdf}
v~adres��i\h{amper.ped.muni.cz/light/lectures}. Po symposiu jsem m�l
v~Ontariu je�t� dv� v�kendov� p�edn�ky pro pobo�ky kanadsk� Kr�lovsk�
astron. spole�nosti, kter� t�ma ochrany noci pojedn�valy
ob��rn�ji, i~s~ohledem na v�sledky symposia.


\subsection{Nov� �l�nky}

Na podzim jsem napsal dva �l�nky o~no�n�m prost�ed�, jeden pro �asopis
�esk�ho svazu ochr�nc� p��rody, (\emph{Zachra�me noc!}), druh� pro
architekty. Prvn� vy�el v~��sle 6 (podzim/zima 2003) Kr�s na�eho
domova, druh� ve zkr�cen� podob� v~�asopise ERA 21, �. 1/2004 (obsah
viz \h{www.erag.cz/era21/novinka_E.asp?NEW_ID=14} jako
\emph{Noch mehr Licht?}, (p�vodn� del�� text viz
\h{amper.ped.muni.cz/light/koncepty/noc_arch.pdf}). Toto ��slo �asopisu
obsahuje v�ce �l�nk� v�novan�ch sv�tlu; p��zna�n� je, �e mnoh� sv�tidla
v~n�m zobrazen� pat�� do kategorie zna�n�, ba i~extr�mn� zne�i��uj�c�ch
-- co� sv�d�� o~mal�m pov�dom� o~sv�tlu coby v�n�m polutantu
(ne na stran� redakce; ERA 21 je �asopisem v�born�m, v�ele doporu�uji).

I~jin� psali o~ekologii no�n�ho prost�ed�. J� jsem zaznamenal dva �esk�
p��sp�vky.

P�kn� p�ehledov� �l�nek Tom�e Apeltauera \emph{Sv�tlo n�m krade hv�zdy
a~zdrav�} vy�el v~�asopise \textbf{21. stolet�} (listopad 2003, str.
34--36; chybku vnesla redakce, kdy� �esk� imise ve smyslu um�l�ho
zv��en� jasu no�n�ho nebe srovnala s~evropsk�mi m�sto s~nebem
p��rodn�m).

Fascinuj�c� vystoupen� musel m�t prof. Erazim Koh�k na spolkov� sch�zi
v~parlamentu (3. �ervna, s~t�matem \emph{Duchovn� obnova venkova}), jak
jsem zjistil z~textu \emph{Ob�ansk� �ivot na venkov� XXI. stolet�} 
publikovan�ho v~�asopise
\textbf{Ve�ejn� spr�va}. Obsahuje i~moudr� vyl��en� z�sadn� role soumraku
a~noci v~lidsk�m �ivot�. P�e�t�te si to v~��sle 44 ze 30. ��jna 2003
(v~p��loze, Zpravodaji \wwwt{Spolku pro obnovu
venkova}{http://forum.isu.cz/} �. 74, str. 2 a~3). Koh�k tam ��k�, �e
cituje sv�j text z~kn��ky Dary noci (tu mus�m sehnat...).



\section{Novinky odjinud}

jak si je vybavuji, �i jak jsem je u� n�kde zm�nil.

\subsection{Ochrana no�n�ho nebe v~Brit�nii}

Ochranou no�n�ho prost�ed� se zab�val v�bor britsk�ho parlamentu
a~pak i~parlament a~vl�da. Zpr�va v�boru je velmi kvalitn� dokument,
spolu se stanovisky, kter� byly v�boru zasl�ny. Inici�torem cel� v�ci
byla Kampa� za temn� nebe, iniciativa zodpov�dn�ch britsk�ch hv�zd���.
Podle toho tak� v�e prob�halo, d�raz byl skute�n� jen na t�to v�ci. Je
pozoruhodn�, za jak v�znamnou ji poslanci ozna�ovali.

Vl�dou ale nepohnuli. Pro tu budou pot�eba argumenty dal��, jist�
i~o~ochran� �ivota v~p��rod� a~lidsk�ho zdrav�. Odkazy na relevantn�
dokumenty britsk� sc�ny uplynul�ho roku jsou dostupn� nap�. z~p��sp�vku
\h{www.astro.sk/pipermail/astrocs/2004q1/000209.html}


\subsection{Oh�ostroje}

Velmi n�padn�m, �asto drastick�m naru�en�m no�n�ho prost�ed� b�vaj� tak�
\emph{oh�ostroje}. Ty m�vaj� i~tragick� n�sledky, pro dom�c� a~p�edev��m voln�
�ij�c� �ivo�ichy. Na probl�m m� v~l�t� upozornil Jan Dungel. Rozhl�dl
jsem se pak vyhled�va�i po internetu, co je k~tomu publikovan�ho,
a~na�el jsem moudrou britskou kampa� \textbf{Ban the Bang}. Ta ji�
zaznamenala �sp�chy, krom� vzd�l�v�n� ve�ejnosti tak� doc�lila prvn�ch
zm�n britsk� legislativy. Jak vypl�v� u� z~n�zvu, hlavn�m �k�dcem je
r�mus. Dal��m by mohly b�t jedovat� zplodiny. Zn�m�m nebezpe��m jsou
samoz�ejm� necht�n� v�buchy zab�jej�c� i~lidi, jako t�eba ty, kter� se
v~uplynul�m desetilet� odehr�ly v~Nizozem� nebo v~Peru, ale tak� kousek
od Brna. Jen mal�m probl�mem b�v�, �e oh�ostroj tak� sv�t�. Ve
skute�nosti se toti�, hled�-li na n�j lid� z~m�st, kde je ve�ejn�
osv�tlen�, oh�ostroj jev� jako mnohem, mnohem slab�� ne� okoln�
lampy... jejich vinou z~velkoleposti, kterou takov� pod�van� m��e
p�edstavovat (a~kterou b�vala po mnoho stalet�, kdy� v~noci pozemsk�
sv�tla neru�ila), zb�v� jen uboh� zbytek. Vr�tit oh�ostroj�m kr�su,
kterou mohou m�t, i~kdy� nejsou siln�, mohou jen tyt� snahy, kter�
maj� vr�tit kr�su p��rodn�mu no�n�mu nebi.

V~ka�d�m p��pad� ale boj zejm�na proti siln�m zvukov�m jev�m p�i
oh�ostroj�ch k~ochran� no�n�ho ovzdu�� pat��. Pod�vejte se proto na
str�nky \h{www.looking-glass.co.uk/banthebang}.

M� doporu�en� je, aby oh�ostroje byly zcela zak�z�ny b�hem hn�zdn�
sez�ny, mimo ni pak nebyly p��pustn� po 23. hodin�. Pokud jde o~z�m�rn�
akustick� efekty, ty by m�ly b�t zak�z�ny v�bec -- sv�teln� efekty by
m�ly b�t tak tich�, jak to jen umo��uje sou�asn� stav techniky. Salvy
p�enechme vojensk�m ob�ad�m konan�m b�hem dne.


\subsection{Rozsudek z~Rakouska}

V~Horn�ch Rakous�ch vydal nejvy��� soud \textbf{precedentn� rozsudek}, �e
\emph{nikdo nesm� byt sv�tlem ze sousedstv� ovliv�ov�n ve sv�m sp�nku}
Viz zpr�va rakousk�ho rozhlasu 
\wwwt{OGH-Urteil gegen st�rende Lichtimissionen}
{http://oesterreich.orf.at/oesterreich.orf?read=detail&channel=4&id=306856}
a~tak� Der Standard, \wwwt{Licht darf nicht des Nachbars Schlafzimmer
,,erhellen``, Eine weit reichende Entscheidung des Obersten
Gerichtshofes Ober�sterreich}{http://derstandard.at/?id=1574900}, ob�
z~19. �nora 2003. Druh� odkaz je podrobn�j��, ale nefunguje ve star��ch
prohl��e��ch. Odkazy uv�d� Thomas Posch (za rakouskou sekci IDA),
\h{www.astro.univie.ac.at/~agb/TP/DSlinks.html}. Tam si lze
st�hnout i~elektronickou verzi vynikaj�c� bro�ury \emph{Die Helle
Not. K�nstliche Lichtquellen - Ein untersch�tztes Naturschutzproblem}
a~�adu dal��ch informac�.


\subsection{Cena za tmu a~diplomn� pr�ce z~N�mecka}

Dal�� novinky jsou na str�nce Andrease H�nela
\h{www.physik.uni-osnabrueck.de/~ahaenel/darksky/aktuel.htm}
(ta je dostupn� ze stru�n� adresy \h{lichtverschmutzung.de}. Prvn� se
t�k� ceny LUX.US pro um�lce jm�nem Tim Otto Roth, kter� ,,m�stu sv�tel``
L�denscheid navrhl, aby na jednu hodinu vypnulo sv�tlo a~obr�tilo
pozornost t�m obyvatel k~no�n�mu nebi jako p��rodn�mu zdroji sv�tla
a~k~vesm�rn�mu prostoru bez konce. Druh� pak diplomn� pr�ce
\emph{Lichtverschmutzung - eine neue Umweltproblematik}
Madeleine Klein z~techniky v~Ludwigsburgu (lze si ji st�hnout jako pdf,
obsahuje velkou spoustu zaj�mav�ch dokument� coby p��loh).


\subsection{Upozorn�n� na p�ipravovan� setk�n� v~roce 2004}

Dr. H�nel uv�d� je�t� jednu informaci, toti� upozorn�n� na dal��
evropsk� setk�n�,
\emph{4th European Symposium on the Protection of the Night Sky}, kter�
bude 24. a~25. z��� v~pa���sk� hv�zd�rn�. V�n� z�jemci o~ochranu
no�n�ho prost�ed� by je nem�li vynechat.

Jin� setk�n� bude na podzim v~Praze, toti� spole�n� semin�� a~v�ro�n�
sch�ze n�meck� a~�esk� astronomick� spole�nosti. Za�azen� t�matu
ochrany noci by tam podle m�ho n�zoru m�lo b�t zastoupeno, je v�ru
o~�em mluvit.

O~ru�iv�m vlivu sv�tla na zdrav�, zejm�na z~hlediska n�dorov�ch
onemocn�n�, bude konference na podzim ve �t�rsk�m Hradci (URL nev�m,
pap�r m�m n�kde zalo�en�). Z��astn� se j� nejv�t�� sv�tov� experti
z~oboru.

\end{document}
