\input a4_12_cz.ltx
\input mypdf.lt
\input myhtml.lt

\pagestyle{plain}
\addtolength{\footskip}{\baselineskip}

\newcommand{\emp}[1]{\textbf{#1}}

\usepackage{times}

\begin{document}
\title
 {Sv�tlo jako polutant no�n�ho prost�ed�: sou�asn� stav, dopady, cesty
 k~n�prav�}
\author{Jan Hollan}
\date{na Den Zem� 2004}

\maketitle

\begin{htmlonly}
\tableofcontents
\end{htmlonly}

\section{Sv�tlo jako zne�i��uj�c� l�tka}

 Profesion�lov� z~oboru ochrany �ivotn�ho prost�ed�, ale i~dal��
 z�jemci o~environment�ln� probl�my si snadno uv�dom�, �e zne�i�t�n�
 prost�ed� lze rozd�lit nap��klad na chemick�, biologick�
a~\emp{fyzik�ln�}.

 Zne�i�t�n�m prost�ed� se p�itom obecn� rozum� \emp{antropogenn� zm�na
 p�irozen�ho stavu prost�ed�} (americk� Clean Water Act p��e
 o~,,integrit�`` m�sto o~,,stavu``). N�kdy se p�id�v� adjektivum
 ,,ne��douc�`` �i p��vlastek ,,�kodliv� organism�m, kter� se tam
 norm�ln� vyskytuj�``. N�kdy se p��e o~zm�n� vn�en�m n�jak�
 ,,substance``.

 Tomu prvn�mu typu zne�i�t�n�, chemick�mu, je v�nov�na daleko nejv�t��
 pozornost, jeho v�zkum, pozn�n� a~potla�ov�n� m� dlouhou a~�asto velmi
 �sp�nou tradici. Druh� typ, biologick� zne�i�t�n�, evokuje my�lenku
 na bakteri�ln� zbran�, ale samoz�ejm� jde i~o~�lov�kem zp�soben�
 ���en� invazn�ch druh� apod. Pod t�m t�et�m, fyzik�ln�m, si asi ka�d�
 p�edstav� hluk (�i obecn� zvuk), u� proto, �e se o~n�m u�� ve fyzice.
 Pat�� sem ale i~v�echny makroskopick� objekty, viditeln� jevy a~d�je,
 kter� m�n� p�irozen� stav prost�ed�, stejn� jako takov� lidmi p�idan�
 �i mobilizovan� ��stice, u~kter�ch hraj� roli interakce fyzik�ln�
 povahy.

 Mezi takov� ��stice bezesporu pat�� \emp{fotony um�le p�id�van� do no�n�ho
 ovzdu��}.

 Z�sadn� vlastnost�, \emp{kvalitou no�n�ho prost�ed� je toti� p��rodn� tma}
 (r�zn� hlubok� dle no�n� doby, f�z� M�s�ce, obla�nosti atd.). Ta je
 rozhoduj�c� pro podstatnou ��st organism� (v�t�inu hmyzu,
 oboj�iveln�k� atd.), kte�� ji pot�ebuj� pro svou aktivitu, ale je
 d�le�it� i~pro organismy aktivn� ve dne (tmu pot�ebuj� pro odpo�inek
 a~spr�vn� pr�b�h sv�ch cirkadi�nn�ch rytm�), samoz�ejm� v�etn� lid�.

 No�n� tma b�vala tak samoz�ejmou v�c�, �e si jej�ho �bytku, �ili
 zne�i�t�n� no�n�ho prost�ed� sv�tlem, za�ali lid� v��mat a� b�hem
 dvac�t�ho stolet�, a~�lo o~zm�nky zprvu jen v�jime�n�. Dramatick�
 \emp{�bytek �ist�ho no�n�ho prost�ed�} nastal a� s~rozvojem pou��v�n�
 v�bojov�ch sv�teln�ch zdroj� v~posledn� t�etin� minul�ho stolet�.

\section{Nov� z�va�n� poznatky}

 Dne�n� stav \emp{no�n�ho} prost�ed�, konkr�tn� ovzdu��, zmapoval velmi
 kr�tce trvaj�c� projekt VaV/740/3/03, jeho� ve�ker� v�sledky jsou
 ve�ejn� dostupn� na adrese \h{amper.ped.muni.cz/noc}, p��padn�
 \h{recetox.muni.cz/noc}. Ten tak� identifikoval hlavn� dopady
 takov�ho stavu (p�epo�teno z~procent na p�ibli�n� po�ty �esk�ch
 obyvatel):

\begin{enumerate}

\item podstatn� redukovan� po�ty hmyzu aktivn�ho v~noci (se z�va�n�mi
 dopady na cel� ekosyst�my),

\item poruchy sp�nku u~p�l mili�nu osob, p�soben� antropogenn�m sv�tlem
 zven�� jako jednou ze dvou hlavn�ch subjektivn� ud�van�ch p���in,

\item ne��douc�, nedostate�n� potla�en� sv�tlo do lo�nic, postihuj�c�
 dal��ho t�i�tvrt� mili�nu lid�,

\item pot�ebu no�n�ho zatem�ov�n� lo�nic, kter� jako dostate�n� ��inn�
 pou��vaj� dal�� dva mili�ny osob,

\item b�n� osl�ov�n� stacion�rn�mi zdroji zne�i�t�n�, kter� ve
 venkovn�m prost�ed� za��v� n�kolik mili�n� osob,

\item vizu�ln� ,,n�hrada`` skute�n� no�n� krajiny spoustou ,,lamp``,
 kterou jako ne��douc� poci�uj� �ty�i mili�ny lid�,

\item siln� sn��en� viditelnost hv�zd vinou osln�n�, kter� vad� rovn�
 �ty�em mili�n�m obyvatel,

\item sv�tl� no�n� nebe i~v~m�stech, kde nic neosl�uje, co� vad� dv�ma
 a~p�l mili�nu �ech�.

\end{enumerate}

 K~bod�m 2 a� 4 je t�eba dodat, �e vinou zatemn�n� lo�nic lid�
 p�ich�zej� v�t�inu roku o~pln� rann� sv�tlo (to se t�k� dvou mili�n�
 lid�), a~jako d�sledek, kter� jim vad�, to vn�m� p�l mili�nu osob.
 Z~hygienick�ho hlediska je ale mo�n�, �e absence siln�ho rann�ho
 sv�tla po�kozuje i~zdrav� t�ch, kte�� si na ni nest�uj�. K~bodu 8 je
 vhodn� podotknout, �e se v~jeho p��pad� jedn� o~interakci sv�tla
 a~ovzdu��, tedy o~sv�tlo rozpt�len� ovzdu��m zp�t dol� k~zemi (do o��
 pozorovatel�).

 Je z�ejm�, �e lidsk� s�dla (jak uk�zal projekt, m�lo z�visle na
 velikosti obce) jsou m�sty s~velmi zhor�enou kvalitou ovzdu��. Um�le
 p�idan� sv�tlo se coby z�va�n� polutant vyskytuje i~v~m�stech, kam
 lid� jezd� za �ist�m vzduchem -- ten je bohu�el �ist� jen ve dne.

 Sv�tlo se od sv�ch zdroj� ���� do d�li, a~tak je jednak z~krajiny ke
 zdroj�m sv�tla vys�v�n hmyz z~d�lek a� kilometrov�ch, a~jednak b�v�
 n�kdej�� p��rodn� tma velmi redukov�na i~na h�ebenech hor. To druh�
 plat� zejm�na v~dob�, kdy je krajina zasn�en� a~je nad n� souvisl�
 obla�nost. I~v~n�rodn�ch parc�ch a~rezervac�ch se tak bezm�s��n� noci
 prom��uj� v~takov�, kdy jako by M�s�c sv�til. Vzhledem ke zn�m�m
 v�razn�m rozd�l�m chov�n� �ivo�ich� v~noc�ch tmav�ch a~sv�tl�ch (kter�
 znaj� ze zku�enosti nap�. myslivci) se d� p�edpokl�dat, �e naru�en�
 p��rodn�ch proces� je i~v~t�chto �zem�ch s~nejvy���m stupn�m ochrany
 v�znamn�.

 Ke stavu naru�en�ho no�n�ho prost�ed�, zdroj�m a~d�sledk�m zne�i�t�n�
 no�n�ho ovzdu�� sv�tlem je ve v�sledc�ch projektu
 \h{recetox.muni.cz/noc} mnoho dal��ch informac� (jejich pon�kud ob��rn�j��
shrnut� je obsa�eno v~koment��i
\wwwt{No�n� novinky, jaro 2004}
{http://amper.ped.muni.cz/light/texty_pdf/news04.pdf}
-- pdf, 160 kB).
 Tento
 projekt tak� vyvinul unik�tn� metody zkoum�n� a~m��en�
 sv�teln�ho zne�i�t�n� no�n�ho ovzdu��, kter� je nyn� ��douc� �iroce
 aplikovat a~z�skan� data vyhodnotit.

 Je jasn�, �e p�edstava sv�tla jako zne�i��uj�c�
 substance, nato� jako polutantu z�va�n�ho, je pro v�t�inu lid�
 nezvykl�, �i dokonce pobu�uj�c�. �e je ale faktorem, kter� kvalitu
 ovzdu�� z�sadn� ovliv�uje, se v~kontextu sou�asn�ho v�deck�ho pozn�n�
 jev� jako nesporn�.


\section{P�r n�m�t� k~dal��mu v�zkumu}

Jak je ve zpr�v� z~na�eho projektu uvedeno, ji� del�� dobu roste
podez�en�, �e nedostatek tmy vede ke zv��en�mu po�tu n�dorov�ch
onemocn�n�. Jako v�znamn� se ale jev� t� mo�nost, �e nedostatek tmy p�isp�v�
i~k~obezit�. Mechanismy jsou mo�n� dva, trval� sp�nkov� deprivace
a~absence sez�nn�ho sv�teln�ho sign�lu, �e zima ji� p�i�la... (v�ce v�.
odkaz� viz konec textu
\h{amper.ped.muni.cz/noc/english/res_plan2004.html}).

Pavel B�na v~na�em projektu na jednoduch�m p��klad� prok�zal, �e atrakci hmyzu
 zdrojem sv�tla lze v�razn� sn��it jeho vhodn�m clon�n�m, aby zd�li byl
 vid�t jen osv�tlen� ter�n, ne zdroj osv�tlen�. Tento v�zkum by m�l
 pokra�ovat s~pou�it�m sv�teln�ch zdroj� b�n� intenzity, pokud mo�no
 i~v~m���tku cel�ch vs� (ide�ln� by bylo zm�nit v~jedn� z~nich
 do pln� clon�n� podoby celou osv�tlovac� soustavu).

Pou�n� by bylo porovn�n� lokalit s~velmi zne�i�t�n�m no�n�m ovzdu��m
 s~lokalitami v~jin�ch parametrech obdobn�mi, ale bez um�l�ch zdroj�
 sv�tla, �i dokonce s~lokalitami s~men�� z�t�� sv�tlem rozpt�len�m
 v~ovzdu��. Jde o~po�etnost i~druhov� slo�en� fauny, p��padn�
 i~fl�ry. Bylo by z~toho mo�n� z�skat odhad
 limit� sv�teln�ho zne�i�t�n�, kter� by mohly b�t p�ijateln�.

Zaj�mav� �daje lze zjistit m��en�m jasu oblohy za r�zn�ch podm�nek
a~v~r�zn�ch sm�rech. Um�l� zv��en� jasu oblohy je ostatn� p��mo jedn�m
z~parametr� m�ry zne�i�t�n�. Jak jsem zve�ejnil a� po ukon�en�
projektu, porovn�n�m zimn�ho nebe nad krajinou holou oproti
krajin� zasn�en� lze demonstrovat, jak velk� pod�l na zv��en� jasu nebe
m� (zbyte�n�) sv�tlo jdouc� z~lamp �ikmo vzh�ru. P�edb�n� v�sledky
a� p�ekvapiv� ukazuj�, �e i~ve m�st� je to vliv dominantn� (�e
naprosto p�eva�uje d�le od s�del, bylo dok�z�no u� d��ve). Po��dit
a~zpracovat tolik dat, aby v�sledek p�esv�d�il i~techniky z~oboru
osv�tlov�n�, d� ov�em je�t� dost pr�ce.

\section{Motivace}

Jde o~v�zkum v~nov�m oboru skotobiologie, propojuj�c�m �adu dosavadn�ch
discipl�n. Zvu (�i pob�z�m) k~n�mu v�echny z�jemce. Mohou se st�t jeho
pr�kopn�ky, z�skat z�hy sv�tov� renom� a~b�t pak vzpom�n�ni jako
zakladatel� tohoto oboru v�dy stejn� jako
\emp{nov�ho oboru ochrany no�n�ho prost�ed�}.

Oboru, kter� m��e b�t rychle �sp�n�: v�t�ina �kodliv�ch projev�
um�l�ho osv�tlov�n� toti� spad� na vrub neznalosti �i hrub� nedbalosti,
kdy se sv�t� daleko stran i~vzh�ru, m�sto jen u�ite�n� dol�. �asto se
nav�c sv�t� zbyte�n�, pod vlivem pov�re�n�ho strachu ze tmy. I~ten, kdo
nem� ambice v�deck�, ale ,,jen`` ob�ansk�,
m��e m�t dobrou motivaci k~pr�ci v~tomto oboru:
\emp{kde jinde je n�prava tak snadn� a~v�sledek tak dob�e vid�t}?

Ona toti� pravidla, kter� k~n� vedou, jsou zn�m� a~osv�d�en�, nap�.
v~n�kolika italsk�ch provinci�ch v�. desetimili�nov� Lombardie. Jejich
jednodu���, ale p�esto funk�n� variantou je n�vrh dopln�n� �esk�ho
z�kona o~ochran� ovzdu��, dostupn� na adrese
\h{www.veronica.cz/noc}. Pokud v�m po prostudov�n� bude p�ipadat
rozumn�, doporu�te t�eba ministrovi �ivotn�ho prost�ed�,
aby jej do p���t� novely zahrnul.


\end{document}
