\documentclass[12pt,a4paper,twocolumn%,landscape
 ]
{article}
 \textwidth 210mm
 \textheight 297mm
 \addtolength{\textwidth}{-2cm}
 \addtolength{\textheight}{-2cm}
% \footskip 0mm % comment this line for numbered pages
 \addtolength{\textheight}{-\footskip}
% \pagestyle{empty} % comment this line for numbered pages
 \topmargin -15.4mm
 \headsep 0mm
 \headheight 0mm
 \oddsidemargin -15.4mm

%\parindent=0pt
%\parskip=0.5\baselineskip

\usepackage{czech}
\usepackage{times}
\input mypdfnb.lt
\input myhtml.lt

\widowpenalty=10000
\clubpenalty=10000

\begin{document}

\title{Vliv um�l�ho osv�tlov�n� na �ivou p��rodu
 \\
\normalsize
 (pozn�mky dle prvn� sv�tov� konference konan� v~b�eznu na
UCLA
a~p�edn�ek prof. Eisenbeise a~prof. Bruderera na setk�n� v~z��� v~Luzernu)
 }

\authjenhv

\date{p�edneseno na 21.
Kursu osv�tlovac� techniky 16. ��jna 2002 v~Mor�vce}

\maketitle


 Rostouc� po�kozov�n� �ivotn�ho prost�ed� venkovn�m osv�tlov�n�m si
nez�visle na astronomech uv�domili u� b�hem osmdes�t�ch let
biologov�, zkoumaj�c� mo�sk� �elvy. A� b�hem devades�t�ch let si
v�imli, �e maj� vlastn� spole�n� z�jem: omezit sv�tlo, kter� jde, kam
nem�. A~omezit sv�cen�, kter� ud�l� v�ce �kody ne� u�itku.

U~�elv je to asi v�em d�vno zn�m� v�c: na pl��ch, odkud je patrn�
um�l� sv�tlo d�le na b�ehu, v�t�ina �elv, kter� se vyl�hnou, hyne,
proto�e se m�sto k~mo�i vyd� od n�j. V~kol�bce tohoto v�zkumu, na
Florid�, se po pozn�n� t�to katastrofy ji� l�ta uplat�uj� pravidla
po�aduj�c� kvalitn� sm�rov�n� sv�tla a~dokonce vyp�n�n� osv�tlen�
v~nejkriti�t�j��ch m�s�c�ch.

Nejde ale zdaleka jen o~�elvy. Um�l� osv�tlov�n� rozvrac� v�echny
vodn� ekosyst�my, neb mnoh� organismy v~nich jsou z�visl� na temn�ch
bezm�s��n�ch noc�ch. Osv�tlen� v�t�� ne� asi setina luxu ji� omezuje
nap�. vyplouv�n� dafni� k~hladin�, tedy i~konzumaci fytoplanktonu.
Pob�e�n� oblasti se tak postupn� eutrofizuj�.

Ka�d� si jist� v�iml, jak je lampami p�itahov�n hmyz. B�n� venkovn�
sv�tidlo, u� zd�li velmi n�padn�, p�itahuje hmyz u� ze vzd�lenost�
stovek metr�. Ten m��e hned po p��letu narazit do sv�tidla a~zahynout,
nebo kolem n�j nejprve dlouho krou�it a~skon�it m�sto toho jedn�m ze
t�� dal��ch zp�sob�: uv�znout v~pasti tvo�en� net�sn�m doln�m krytem
sv�tidla, extr�mn� snadno b�t uloven pred�torem nebo prost� spadnout
vys�len�m, kdy� celou noc m�sto obvykl� �innosti, toti� vyhled�v�n�
a~konzumace potravy, jen zmaten� l�t� kolem sv�tla. Existuj� ot�esn�
sn�mky p�dy poset� r�no mrtv�m hmyzem pod sv�tidlem.

A� v~posledn�ch letech byly zve�ejn�ny kvantitativn� odhady, jak� vliv m�
vychyt�v�n� hmyzu z~rozs�hl�ch oblast� na jeho populace. T�mto d��ve
neexistuj�c�m zp�sobem hynou ro�n� miliardy jedinc�, n�kter� druhy se
st�vaj� v~urbanizovan�ch oblastech kriticky ohro�en�, populace spousty
druh� klesly i~na periferii m�st snad na desetinu. Nejde p�itom
o~kom�ry, ale o~druhy nezbytn� pro reprodukci mnoha druh� rostlin, ba
i~pro plodnost ovocn�ch strom�.

Klasick� ,,pomoc``, toti� n�hrada rtu�ov�ch v�bojek vysokotlak�mi
sod�kov�mi, sni�uje atraktivitu sv�tel pro v�t�inu druh�, ale naopak
drasticky zvy�uje pro sv�tlu�ky. Jejich osud v~obydlen�ch oblastech se
zd� b�t zpe�et�n, z�stanou jen v~poh�dk�ch. �anci snad d�v� pou��v�n�
n�zkotlak�ch sod�kov�ch v�bojek, kter� obecn� l�kaj� hmyz daleko
nejm�n� (maj� toti� jen velmi slabou modrou a~UV slo�ku), i~kdy�
u~sv�tlu�ek to zat�m nev�me.

M�n� n�padn� vliv maj� no�n� sv�tla na ta�n� ptactvo. Asi dv� t�etiny
pt�k� toti� t�hnou hlavn� v~noci, to se t�k� hlavn� mal�ch druh�, kter�
neplacht�, ale trvale m�vaj� k��dly, tj. nap�. zp�vn�ch pt�k�. P�i tahu
se orientuj� podle hv�zd i~podle magnetick�ho pole. Ru�en� p��davn�mi
,,hv�zdami`` na zemi, jsou-li slab�, je za jasn�ho po�as� z~kursu zcela
neodvede, jinak je to ale se siln�mi sv�tly, kv�li kter�m kurs m�n�,
aby se jim vyhli. Je-li zata�eno, jsou pozemn�mi zdroji sv�tla
dezorientov�ni podstatn� v�ce, a� do t� m�ry, �e za�nou krou�it kolem
nich, nar�ej� do sv�tl�ch ploch (oken v��kov�ch budov), nebo zmateni
p�ist�vaj� a~nepokra�uj� v~cest�. Sv�tlomet nam��en� do mrak� m��e
naopak v�st k~tomu, �e takovou sv�tlou skvrnu pova�uj� za ten�� m�sto
ve vrstv� obla�nosti a~sna�� se tudy dostat nad obla�nost, aby op�t nad
sebou m�li hv�zdy. Vzpomeneme-li si, jak n�s v~d�tstv� fascinovalo, �e
mal�, ten rok vyl�hnut� zp�v��ek dok�e p�elet�t ze Skandin�vie do
Afriky, aby tam p�e�kal zimu, m�li bychom o~to v�c obdivovat hrdiny,
kter�m se to poda�� i~p�i dne�n�m, trvale rostouc�m sv�teln�m ru�en�m
zespodu. Jak velk� ��sti populace se to vinou sv�teln�ho zne�i�t�n�
nepoda��, dosud nev�me, v~ka�d�m p��pad� je to st�le v�t�� ��st.
Nen� to jedin� komplikace, kterou na�e civilizace populace ta�n�ho ptactva
ohro�uje, ale je to komplikace zcela zbyte�n�.

Kdo o~vyb�jen� ta�n�ch pt�k� doposud moc nev�, a� se pod�v� na
adresu kanadsk�ho Fatal Light Awareness Program, \hw{flap.org}
-- defil� druh�, sebran�ch r�no pod sv�t�c�m �i dokonce osv�tlen�m
mrakodrapem jej asi zaraz�.

Pomi�me te� zcela zm�n�n� no�n� prost�ed� ve m�stech, kde u� �ada druh�
ptactva nepozn�, �e je�t� nenastalo r�no, nebo dokonce jejich
automatismus, ��zen� osv�tlen�m, v�bec nep�ipust�, �e je noc, a~tak
zp�vaj� bez ohledu na no�n� dobu. V�zkum d�sledk� ztr�ty noci ve
m�stech pro zv��ata tam �ij�c� se dosud moc nerozb�hl. Nato� pak v�zkum
vlivu sv�cen� na rostliny, zejm�na stromy. V� se jen z~jednotliv�ch
pozorov�n�, �e stromy v~bl�zkosti sv�tidel m�vaj� deformovan� koruny.
Nen� divu, ony jsou toti� rostliny jsou hodn� citliv� na sv�tlo, ��d�
j�m st��d�n� denn�ho (asimilace) a~no�n�ho (jen respirace) metabolismu.
Sv�tit na pam�tkov� chr�n�n� strom je asi spolehliv� zp�sob, jak se
jej do deseti, dvaceti let spolehliv� zbavit. Beztak jist� zavaz�.

Badatel�, kte�� zkoumaj� prom�ny sv�ta vlivem st�le v�ce mizej�c�ho
no�n� prost�ed�, na kter� byla p��roda zvykl� po miliardy let, je zat�m
m�lo, v~�esk� republice nen� dosud ��dn�. Zkoum�n� ale nen� pot�eba
k~odpov�di na ot�zku, zdali m��e organism�m, kter� jsou aktivn� v~noci,
sv�teln� zne�i�t�n� vadit: jist�, stejn� jako v�em organism�m, jejich�
p�irozen� prost�ed� lid� u� zni�ili, a� jejich vyhlazen�.

P�itom sta�� jednoduch�, pro v�echny v�hodn� opat�en�, kter�mi lze no�n�
prost�ed� ��inn� chr�nit. Vylou�it sv�cen� do sm�r�, kam to nen� nutn�,
p�edev��m vzh�ru a~do d�li. Stejn� siln� v�bojka, kter� je dokonale
clon�n�, p�il�k� hmyz z~tis�ckr�t men��ho objemu. Neuvid� ji pt�ci,
nebude sv�tit na pl�e �i vodn� plochy. A~samoz�ejm� nemus� b�t stejn�
siln�. Rozhodn� ne tehdy, kdy� ve�ern� provoz pod n� utichne.

\bigskip

(abstrakty z~konference a~rozs�hl� soupis v�deck� literatury
viz na \hw{urbanwildlands.org})


\end{document}
