\input a4_12_cz.ltx
\input mypdfnb.lt
\input myhtml.lt

\begin{document}

\title{koncept fotometrick� p��lohy Na��zen�}
\authjenhv
\date{5. listopadu 2002}
\maketitle

\section*{Kontrola vlastnost� sv�tidel a~jas� �i osv�tlenost� c�lov�ch
ploch}

Z�kladn� formou kontroly je nahl�dnut� do dokumentace ke sv�tidl�m a~do
projektu osv�tlen� dan� plochy. Oba druhy dokument� by m�ly jasn� ud�vat,
zdali je dan� technika a~jej� aplikace v~souladu s~Na��zen�m. 


\subsection*{Kontrola sv�tidel}

U~sv�tidel, kter� jsou ji� v~provozu, lze snadno ov��it, �e jsou v~souladu
s~Na��zen�m, pouh�m pohledem v~noci shora. Nejsou-li tehdy sama patrn�,
n�padn� je jen ter�n, kter� osv�tluj�, jsou v~po��dku. Z~jednoho
kopce nad obc�, pokud je k~dispozici, tak lze mnohdy zkontrolovat v�t�inu
sv�tidel nar�z, dokonalej�� je samoz�ejm� pohled na obec z~n�kolika
podobn�ch lokalit, z~r�zn�ch sm�r�. K~pohledu je vhodn� p�idat 
i~fotografii, pro zachycen� moment�ln�ho stavu osv�tlen� obce. 

Stejn� spolehliv�m ov��en�m je pohled na sv�tidlo ve dne -- pokud z~n�j
nevy�n�v� ��dn� ��st, kter� by mohla sv�tlo odr�et �i rozptylovat sm�rem
�ikmo vzh�ru, jde o~sv�tidlo vyhovuj�c�. Typick�m p��kladem je
sv�tidlo, zakon�en� dole vodorovn�m ploch�m sklem. Vodorovnost je
d�le�it�, p�i n�klonech v�t��ch, ne� je n�klon osv�tlovan�ho ter�nu, u� do
horn�ho poloprostoru sv�tlo j�t m��e, mo�n� i~v~mno�stv� p�esahuj�c�m
povolen� limit. 

U~sv�tidel, obsahuj�c�ch jen sv�teln� zdroj slab�� ne� 1500 lm, po�adavek
na sm�rov�n� sv�tla v�hradn� dol� nen� stanoven. Ov��it, zdali dan�
sv�teln� zdroj skute�n� ned�v� sv�teln� tok v�t�� ne� 1500 lm je mo�n� na
z�klad� �daj� v�robce �i prodejce o~n�m. Pokud nen� sv�teln� tok p��mo
ud�n, sta��, kdy� uveden� p��kon zdroje nep�esahuje n�sleduj�c� hodnoty, 
v~z�vislosti na typu sv�teln�ho zdroje: ��rovka oby�ejn� 100 W, ��rovka
halogenov� 70 W, z��ivka kompaktn� 23 W, z��ivka line�rn� 20 W. 
U~neelektrick�ch sv�teln�ch zdroj� se sv�teln� tok pova�uje v�dy za
nep�esahuj�c� 1500 lm. Je-li sv�teln�m zdrojem vysokotlak� v�bojka
kter�hokoliv typu, je jej� sv�teln� tok nad limitem 1500 lm.  (B�n�
vysokotlak� v�bojky lze poznat podle v�razn�ho barevn�ho odst�nu jejich
sv�tla, oran�ov�ho u~sod�kov�ch nebo modrozelen�ho u~zastaral�ch
rtu�ov�ch.) V~obvykl�ch p��padech se lze spokojit s~konstatov�n�m
vlastn�ka, o~jak� sv�teln� zdroj jde, p�i pochybnostech lze po��dat 
o~uk�zku n�jak�ho dokladu k~dan�mu zdroji.


\subsection*{Kontrola jas� �i osv�tlenost� v~ter�nu}

V~p��pad� osv�tlen� budov, kde se po�aduje, aby jas budovy nep�esahoval
jas okoln�ch osv�tlen�ch ploch, je z�kladn� kontrolou pohled na celou
no�n� sc�nu. Jev�-li se jas zkouman� budovy stejn� jako (nebo men�� ne�) 
jas ter�nu a~okoln�ch ev. osv�tlen�ch budov, u~nich� je ji� zn�mo, �e
jejich jas nep�esahuje jednu kandelu na metr �tvere�n�, je to v~po��dku.

V~p��pad� ploch, kter� nemaj� vhodn� okol� se zn�m�m jasem �i
osv�tlenost�, tak�e by sta�ilo vizu�ln� porovn�n� s~nimi, je mo�n� takov�
okol� n�kdy um�le vytvo�it t�m, �e se sv�t� sv�tidlem zn�m�ch vlastnost�
na plochu zn�m�ch vlastnost�. Nap�. holou ��rovkou nap�jenou jmenovit�m
nap�t�m na b�l� pap�r, p�i�em� vzd�lenost ��rovky od pap�ru lze m�nit, a�
se jas pap�ru a~zkouman� plochy jev� stejn� -- podm�nkou je, �e bez
p��tomnosti ��rovky je jas pap�ru velmi mal� oproti jasu zkouman� plochy.
Nezkoum�me-li jas, ale osv�tlenost, lze m�sto b�l�ho pap�ru pou��t pap�r 
s~tak hust�m jemn�m �ern�m rastrem, �e se p�i polo�en� na zkoumanou plochu
jev� stejn� sv�tl� jako ona. 

Orienta�n� kontrolu lze prov�d�t s~kter�mkoliv jasom�rem �i ,,luxmetrem``
(p��strojem k~m��en� osv�tlenosti). Jestli�e ani v~m�st�, kde m� zkouman�
plocha nejvy��� jas �i osv�tlenost, nejsou p�esa�eny hodnoty uveden� jako
limit pro jas �i osv�tlenost st�edn�, je osv�tlen� zkouman� plochy 
z~hlediska Na��zen� v~po��dku. 

V~p��pad�, �e je pot�ebn� z�skat p�esn�j�� kvantitativn� �daje, je nutn�
pou��t digit�ln�ho fotoapar�tu. Jde-li o~fotoapar�t, kter� neumo��uje
ru�n� ovl�d�n� clony a~expozice, je ter�nn� ��st fotometrie s~jeho pomoc�
t�m�� stejn�, jako p�i vizu�ln�m pozorov�n� popsan�m v��e, je vlastn�
jej�m dopl�kem. Rozd�l je jen v~tom, �e pro dosa�en� vy��� p�esnosti je
vhodn�, aby pou�it� sv�teln� zdroje byly stejn�ho typu.

Digit�ln� fotoapar�ty, kter� umo��uj� pln� ru�n� ovl�d�n�, kdy jsou
v�echny parametry sn�mku zn�my a~je mo�n� po��dit i~s�rii sn�mk� s~r�zn�mi
expozicemi, d�vaj� mo�nost p�esn�ho vyhodnocen� st�edn�ho jasu vybran�ch
ploch, s~pou�it�m p�idan�ch plo�ek zn�m�ch vlastnost� (pap�ru b�l�ho nebo
se zn�m�m �ern�m rastrem) pak i~osv�tlenost�. Pro konkr�tn� typy
fotoapar�t� budou p�esn� pokyny k~po�izov�n� a~zpracov�n� sn�mk�, v�etn�
pot�ebn�ho programov�ho vybaven�, k~dispozici na internetov�ch str�nce
M�P http://www.env.cz/fotometrie .


\subsection*{Kontrola sv�tivost� v~ter�nu}

Stejn�mi, pln� ovladateln�mi digit�ln�mi fotoapar�ty je mo�n� t�
zji��ovat hodnoty sv�tivost� v�ech sv�tidel na sn�mku, pokud bude zn�ma
t� jejich vzd�lenost od kamery. Pro dan� sv�teln� zdroje v~nich (u~v�ech
soustav venkovn�ho osv�tlen� jsou zn�my z~projektu) je pak mo�n�, p�i
pohledu shora, ov��it i~m�rn� sv�tivosti do horn�ho poloprostoru, pokud
jsou nenulov�, ale p�esto mo�n� spl�uj� limit 0 cd/klm.

Obdobn� je mo�n� ov��it sv�teln� toky line�rn�ch sv�teln�ch zdroj�,
kter� jejich provozovatel deklaruje jako slab�� ne� 1500 lm, i~podm�nku,
�e do horn�ho poloprostoru skupina takov�ch zdroj�, kter� jsou v~jednom
sv�teln�m m�st�, nevyza�uje v�ce ne� 2250 lm. 

Ob� �lohy jsou podobn� standardn� astronomick� hv�zdn� fotometrii, postupy
pou�it� b�n�ch digit�ln�ch fotoapar�t� m�sto drah�ch v�deck�ch aparatur
budou rovn� pops�ny na str�nce http://www.env.cz/fotometrie , tamt� bude
mo�n� i~v�po�et ,,online``, bez nutnosti instalovat programov� vybaven�.

\end{document}
